Приемствеността е неписаният закон на фолклорния кодекс. На тази практика дължим образците на традиционното изкуство, стигнали до съвремието ни. Някога песните, танците, обредното поведение и изпълнителски стил са се усвоявали в семейната среда, при естественото общуване на възрастните и децата – в делниците и празниците, на нивата, седенките, край домашното огнище и т.н. Това неусетно предаване на опит и знания от поколение на поколение е разковничето, точната „учебна програма“ за усвояване на традиционната култура. За днешните деца първите уроци по фолклор са в училище, а понякога – в читалищните формации, под ръководството на специалист.
„Осъзнаването“ ми за българския автентичен фолклор дължа на групата в с. Широки дол (Самоковско). Три от жените в нея работеха в нашето училище. След работа взимах деца и с жените отивахме при четвъртата певица, т.н. „викачка“ (която изпълнява високия глас). В рамките на 1-2 часа пеехме, а моята задача беше интонационно да изчистя нещата. Така се насочих към фолклора и започнах задълбочено да го изучавам. В началото с децата учехме шопски песни, на които направих съвременен сингбек. Случвало се е да няма озвучаване и тогава пееха акапела. Видях, че го правят с желание, започнахме с автентичния маниер на изпълнение. Първоначално с бързички песни, за да им е по–лесно, а на по–късен етап потърсих бавни песни с много провиквания. Децата се справят чудесно, което означава, че съм намерила правилния път до тяхното сърце. От 15 години водя Женска певческа група в с. Говедарци. Една от жените е самороден талант и песните, които пеем с вокалната група „Медени звънчета“ са от Говедарци. Работим така – жените пеят един куплет, после учениците повтарят, за да го усвоят правилно.
От 5 години г-жа Георгиева води и Детска вокална група в село Белчин. А през 2018 г. група „Медени звънчета“ ще отпразнува 25 години от създаването си. Тя споделя, че училището, в което работи, кандидатства по програмата на Министерство на образованието за иновации в средната степен на обучение.
Фолклорът е на голяма почит в нашето училище – пояснява тя. – Имаме собствени носии, изработени по автентични образци. Залагаме на по–задълбоченото изучаване на фолклора в редовните часове по музика, усвояване на правилното звукоизвличане и характерното открито пеене. Изучаваме и песни от други фолклорни области, за да възпитаваме отношение и към тях. В часовете по литературата ще се изучава поетичния текст, диалектните думи. Включваме и предмета история, също и изобразителното изкуство, тъй като Самоков има богати традиции, наричат го град на зографите. Имаме интересни дантели, шевици по носиите. По физическо ще наблегнем в изучаването на типичните самоковски хора.
Детските фолклорни състави и солисти, ръководени от Даниела Георгиева, са високо оценени от специалистите и са носители на многобройни отличия от националните конкурси „Орфеево изворче“ – Стара Загора, „Орфеева дарба“ – София, „Децата на Балканите“ – Хасковски минерални бани, „Фолклор без граници“ – Добрич, лауреати са на фестивала „Италианска магия“ в Римини, Италия.След по-малко от месец - на 26 май, от 11:00 часа в столицата на Дания ще се проведе 10-ото юбилейно издание на "Най-голямото хоро". Събитието се организира от танцовата фолклорна група "Дилмана". Инициативта в Копенхаген за поредна година ще е..
Работилница за писани яйца отваря днес в градинката зад бившия Княжески дворец, съобщиха от Националния етнографски музей към БАН, които са организатори заедно със Столичната община. По време на събитието специалисти от музея ще покажат традиционна..
На осмия ден преди Великден празнуваме Лазаровден. Това е първият от трите големи християнски празника свързан с чудото на Възкресението, следван от Цветница и от Великден. Празникът се отбелязва всяка година на различна дата, но винаги в събота преди..