Дефлација, односно смањење општег нивоа цена је веома контрадикторна појава. С једне стране појефтињење робе би требало да обрадује потрошаче и да резултира куповином више робе и услуга за више пара. С друге стране, дефлација води смањењу тражње и недостатку клијената, што смањује могућности бизниса.
Према подацима националне статистике, у Бугарској је дефлација евидентирана и у фебруару ове године. Тако је скоро сваког месеца од близу 2 године наовамо, међутим, нити потрошачи изгледају задовољни, нити бизнис евидентира неки битнији пад промета. У крајњој линији чини се да су се сви прилагодили и прихватили стални пад цена. Тим пре што веома често домаћинства практично и не осећају појефтињење, јер неке цене падају, али друге расту чиме се, у ствари, стање потрошачке корпе не мења битно.
Веома пријатно изненађење у том светлу јесте то да упркос паду потрошачких цена који обесхрабрује пословне кругове, БДП је прошле године забележио раст и то од рекордних за последњих 6 година 3%. Главни разлог је растући увоз, међутим какво би било повећање да је било бар мале дозе корисне и подстицајне инфлације!?
Главни разлог дефлације јесте пад цена сирове нафте и других енергената на светком тржишту. Бугарска је сада на другом месту у Европи по најнижим ценама горива на бензинским станицама. Ово појефтињење утицало је и на цене гаса за које се очекује да ће идућег месеца појефтинити за скоро ¼. А то ће неминовно имати ефекат на остале врсте енергије - електричну и посебно топлотну које у великој мери зависе од цене гаса. Тј. и овде откривамо претпоставке за даљу дефлацију.
Министарство финансија и Бугарска национална банка, међутим, прогнозирају да ће гледано у целини у овој години инфлација бити мала – око 2%. Тешко је рећи откуд ће она доћи, али тешко да ће бити резултат повећања потрошачке тражње јер куповна моћ Бугара остаје веома слаба – ма колико пара имали, они више воле да их уложе у банку, иако су камате на депозите скоро негативне. Очито је да се већа потражња бугарске робе и благо повећање цена може очекивати једино код извоза. А он расте и вуче привреду напред. Али, по свему судећи, то неће бити довољно, јер скоро сви посматрачи и стручњаци сматрају да ове године БДП Бугарске неће успети да забележи велики раст од прошле године и износиће испод 3%. Дефлација ће појести раст.
Превод: Албена ЏермановаУ 2023. години 47% укупног извоза Бугарске у Кину чинили су пољопривредни и прехрамбени производи. Што се тиче овог извоза у 2022. и 2023. години, Бугарска је заузела прво место међу земљама централне и источне Европе. Ово је објављено током састанка..
У првом кварталу 2024. године одобрено је више од 3 млрд евра брзих кредита, показују подаци које је објавила Бугарска народна банка (БНБ). Поређења ради, крајем јуна 2023. године одобрено је 2,5 млрд евра брзих кредита, што је раст од 22% или..
Ниво незапослености у Бугарској у јулу је износио 5,41%, саопштила је Агенција за запошљавање. Током протеклог месеца, регистровано је 152.844 незапослених, док је 14.542 особа нашло запослење. Такође, бележи се повећање броја пријављених слободних..
Бугарска се продајом државних обвезница задужила за 3 милијарде евра и 1,5 милијарди америчких долара, саопштило је Министарство финансија. Троструко..