Од укупно 264 самосталне општине у Бугарској њих 156, или 60 посто општина, тоне у дугове. Свака од њих има буџет за приходе и расходе, али обично троши више него што добија. Највећи део прихода локалних самоуправа чине државне субвенције, локални порези и накнаде, али финансије општина фактички зависе углавном од државе и фондова ЕУ, а на последњем месту су одлуке локалних самоуправа.
И пошто онај ко плаћа музику, тај и наручује песме, већ дуго се шушка да код нас свака партија која дође на власт приоритетно финансира општине на челу којих су њени представници. Ове гласине остављају посебно јак утисак уочи избора, какав је случај са Бугарском. Истина је да је у последњем буџетском периоду Европске уније из средстава европских фондова финансирана реализација многих инвестиција у малим бугарским градовима и селима, што је умногоме допринело побољшању животних услова. Али друга неоспорива чињеница је да је у низу подручја у централном и западном делу северне Бугарске ситуација била и остала трагична. Број становника се у провинцији, у целини гледано, смањује, а главни разлог смањења и миграције становника у градско подручје су лоши услови живота. Финансијски проблеми бугарских општина су толико озбиљне, а оне су толико неспособне да измирују своје обавезе да је централна власт била приморана да предузме конкретне законодавне мере подршке најсиромашнијим општинама. Тим мерама је предвиђено да се под одређеним околностима и у случају одобрених програма за финансијски опоравак мањим местима, која су запала у инсолвентност, Министарство финансија одобрава бескаматне кредите. Скоро 40 општина које су у најтежем финансијском стању у најскорије време ће искористити ту прилику.
У целини гледано, општински дугови и гаранције достигли су преко 600 милиона евра, 75 посто укупног дуга припада 20 општина, док Софијској општини припада 45 посто укупног износа дуга.
Према експертима, европске субвенције нису решење за финансијске проблеме насељених места у земљи, решење је у инвестицијама које генеришу приходе и нова радна места. Стога и локалне самоуправе треба да стварају услове за привлачење инвеститора. За сада се ретки сналазе с тим задатком, а бугарске општине су и даље сиромашне, задужене и зависне од Софије.
Превела: Ајтјан Делихјусеинова
Египатски суп враћа се на небо изнад Бугарске након што је био на ивици изумирања, саопштили су из Бугарског друштва за заштиту птица. Стручњаци су пребројали рекордних 35 гнезда египатских супова и утврдили раст од 20% у односу на претходну годину, чиме..
Овогодишње издање конкурса „Приче о киселом млеку“ посвећено је 40-годишњици постојања и рада Бугарске школе „Др Стамен Григоров“ у Женеви. Главна идеја конкурса је да подстакне стваралачки потенцијал родољубиве бугарске деце предшколског и..
Чепеларе је креативно уточиште 10 списатељица из Бугарске, Шпаније, Пољске, Украјине, Белгије, Велике Британије и Србије, јавља БТА. Родопски град је другу годину заредом домаћин резиденције за списатељице „Жене у планини“, коју организује..
Болести циркулаторног система су главни фактор смртности у Бугарској. Друга група узрока су онколошка обољења, а након њих следе респираторна обољења...
Крајем октобра, по други пут у овој години, одржаће се избори за народне посланике. Од почетка 2021. године до сада ово су шести по реду ванредни..
Фестивал киселог млека – култура и традиција 2024. почиње данас у родопском селу Момчиловци, у области Смољан. Празник, који организују општина..