Последњих пар дана је у Софији боравила мисија Међународног монетарног фонда (ММФ) коју је предводио Реза Бакир. Експерти мисије је требало да провере какво је стање у привреди, шта се дешава са банкама које су недавно прошле стрес-тестове, како стоје ствари на пољу реформи, докле је стигла борба против сиве економије и корупције, у каквом су стању јавне финансије. Другачије речено, експерти је требало да изврше свеукупни преглед и оцене привреду и финансије Бугарске.
Такве провере нису нешто необично, оне су уобичајена пракса Фонда када је реч о земљама из тзв. групе тржишта у развоју. Изгледа да је Бугарска од земаља којима је и даље потребан надзор, без обзира на то што је чланица престижног Клуба богатих, како још зову Европску унију.
Бугарске власти су експерте из Вашингтона дочекале са осмехом и широко раширених руку и без било каквих дипломатских покушаја да прикрију свој понос и задовољство да имају нешто добро за показивање. И заиста, и политичари, и посматрачи и економски експерти, и међународни истраживачки центри су категоричног мишљења да је тренутно бугарска привреда у веома добром здрављу, ради пуном паром и бележи добре резултате. У то су се убедили и експерти Фонда током свог боравка и разговора одржаних у Софији. И то до те мере, да су одлучили да ревидирају своју прогнозу за раст БДП-а са првобитна 2,3 на читава 3 посто. То можда није пуно у поређењу са светским просеком који знатно премашује поменута 3 посто, али није занемарив резултат за Европску унију где се неке чланице и даље суочавају са последицама светске економске и финансијске кризе из 2008. године.
Та оцена је причинила велико задовољство бугарским властима које су навикле да буду критиковане од стране Међународног монетарног фонда, Светске банке и Европске уније за економску политику коју спроводе. Немојмо заборавити да је Бугарска најслабије економски развијена земља чланица ЕУ што у великој меру дугује неспособности, а често и нежељи власти да спроведу потребне, али болне у социјалном погледу структурне реформе, као и да поведу борбу против све веће и масовније корупције, која је уско повезана са једном значајном и моћном сивом економијом.
И управо такви су били основни закључци мисије Међународног монетарног фонда која је недавно отпутовала у Вашингтон. Она је признала резултате које је постигла Бугарска, али јој је охладила економске страсти дајући реалније прогнозе и оцене које су мало спустиле економску еуфорију у земљи. Засада је све у реду, рекли су накратко из Фонда, али вас у средњорочном плану очекују проблеми и немојте мислити да вас чека светла будућност.
Према Међународном монетарном фонду, у наредних неколико година привредни раст ће се успорити до 2,5 посто, а за то постоји неколико разлога. Први је да веома битне структурне реформе или још нису почете, или нису завршене и као да су занемарене. Други разлог су све веће тешкоће са којима се суочава бизнис када је у питању ангажовање квалификоване радне снаге. Образовање није на неопходном нивоу и не нуди такву радну снагу каква је потребна бизнису. Поред тога, цвет квалификоване радне снаге је већ напустио или му предстоји одлазак из земље у потрази за бољим условима рада и живота у иностранству. У Бугарској остају нискоквалификовани и немотивисани кадрови који су стекли елементарне вештине и компетенције. Други, такође озбиљан проблем, који би успорио раст у блиској будућности, јесте неравномеран развој у регионима у земљи. И заиста, постоје такви који су се претворили у праве пословне џинове и други у којима се бизнис своди на мале продавнице прехрамбених производа раштрканих по четвртима. Сви ти дисбаланси су праћени огромним по својим размерама и моћи сивим тржиштем које не плаћа порезе и доприносе. И на крају, као логичан завршетак ове пирамиде проблема појављује се и корупција на свим нивоима централне и локалне власти што обесхрабрује и наноси штету приватном бизнису, при том изопачавајући функционисање слободне конкуренције. А да је то један веома компликован и тежак за решавање проблем потврђује и чињеница да и један нови атикорупцијски закон већ годину дана не може да буде усвојен због сукоба интереса у парламенту.
Превод: Ајтјан Делихјусеинова
У 2023. години 47% укупног извоза Бугарске у Кину чинили су пољопривредни и прехрамбени производи. Што се тиче овог извоза у 2022. и 2023. години, Бугарска је заузела прво место међу земљама централне и источне Европе. Ово је објављено током састанка..
У првом кварталу 2024. године одобрено је више од 3 млрд евра брзих кредита, показују подаци које је објавила Бугарска народна банка (БНБ). Поређења ради, крајем јуна 2023. године одобрено је 2,5 млрд евра брзих кредита, што је раст од 22% или..
Ниво незапослености у Бугарској у јулу је износио 5,41%, саопштила је Агенција за запошљавање. Током протеклог месеца, регистровано је 152.844 незапослених, док је 14.542 особа нашло запослење. Такође, бележи се повећање броја пријављених слободних..
Бугарска се продајом државних обвезница задужила за 3 милијарде евра и 1,5 милијарди америчких долара, саопштило је Министарство финансија. Троструко..