Discursurile de Crăciun și de Anul Nou ale șefilor de stat din întreaga lume reprezintă o tradiție de peste opt decenii, inițiată de regele George al V-lea al Marii Britanii în 1932. Regina Elisabeta a II-a a ținut primul său discurs de Crăciun, difuzat la radio în 1952 și la televiziune în 1957. În țara noastră, ideea de a avea un discurs de Anul Nou adresat poporului datează din vremea primului monarh bulgar de după eliberare (1878), prințul Alexander Battenberg. El s-a gândit că acest lucru ar da vacanței o aromă europeană. În acest scop, a fost emis un manifest princiar special, citit de un herald și apoi tipărit pe un afiș special. Țarul Boris al III-lea (1918-1943) a continuat tradiția, ținând discursul său ceremonial anual în timpul Balului ofițerilor de la Clubul Militar din Sofia. Lovitura de stat din 1944 a pus capăt acestei tradiții. A fost restaurată de profesorul Sazdo Ivanov, rector al Politehnicii de Stat (actuala Universitate Tehnică din Sofia) în 1960. Primele încercări de a crea și de a difuza un program special de televiziune de Anul Nou datează din acea perioadă.
"A avea un discurs al șefului statului în ajunul Anului Nou este un ordin al Comitetului Central al Partidului Comunist. Nimeni din televiziune nu a gândit-o de unul singur", spune celebra realizatoare Laska Minceva, responsabilă de crearea și difuzarea a zeci de programe de Anul Nou și de sărbători de-a lungul anilor, precum și a numeroase concerte.
Cea mai lungă urare de Anul Nou adresată bulgarilor a fost făcută de șeful statului Todor Jivkov (din 1971 până în 1989). În timp ce tonul cuvintelor sale a fost întotdeauna pozitiv și chiar vesel, discursurile primului președinte ales în mod democratic al țării, Jelio Jelev, au fost mai degrabă pesimiste și pline de tristețe din cauza tranziției prea lente.
Ceilalți patru președinți bulgari - Petar Stoianov, Gheorgi Parvanov, Rosen Plevneliev și Rumen Radev - își lasă și ei amprenta în discursurile lor solemne din ultimul minut al fiecărui an care trece. Discursul conține întotdeauna urări adresate națiunii pentru un an mai bun.
"Întotdeauna șefii de stat și persoanele responsabile de comunicarea lor cu cetățenii au ținut cont de faptul că vorbele care sună în seara festivă și lucrurile pe care ar trebui să le sublinieze sunt legate puțin de trecut, dar mult mai mult de viitor, de a da speranță în momentele în care lumea sau situația politică dintr-o anumită țară nu este atât de stabilă - subliniază expertul în protocol Maria Kasimova-Moase. - Scopul acestui discurs, pe de o parte, este de a da publicității ceea ce s-a făcut până acum, indiferent dacă este pozitiv sau negativ. A doua parte a acestuia este de a prezenta câteva obiective și idei care nu au fost încă atinse. Nu ar trebui să se aștepte ca un astfel de discurs să se concentreze pe probleme serioase sau pe întrebări care ar putea diviza națiunea", a explicat ea într-un interviu acordat Radio Bulgaria.
Pe lângă faptul că este jurnalistă și scriitoare, Kasimova cunoaște bine particularitățile protocolului de stat și comunicarea cu oamenii de la diferite niveluri ale societății. În calitate de persoană care organizează și traininguri speciale pe această temă, ea a subliniat elementul esențial care trebuie să stea la baza unui discurs, indiferent dacă acesta se adresează prietenilor, colegilor sau dacă este adresat la nivel de stat:
"Indiferent de natura sa, discursul trebuie să fie sincer. Oamenii sunt frustrați și mințiți suficient de mult, iar simțurile tuturor sunt deja atât de ascuțite încât, chiar dacă cineva ascunde doar un pic din adevăr sau încearcă să-i dea o culoare mai plăcută, îl simțim", explică Kasimova. "Este bine să piperăm discursul cu exemple și situații apropiate oamenilor. Nimeni nu mai crede în discursuri și sloganuri de genul "să facem", "să fim" și altele. Oamenii vor să simtă că ceea ce aud este trăit, vor să-și poată imagina."
Scopul unui astfel de discurs nu este de a face o analiză detaliată a tot ceea ce s-a întâmplat în ultimele 365 de zile, ci de a menționa momentele în care națiunea s-a simțit nesigură sau acele situații de problemă internă sau de încercare. De asemenea, poate evidenția evenimente politice sau globale care ne-au afectat în vreun fel. Dacă ar fi fost să compună discursul de Anul Nou al șefului statului, Maria Kasimova ar fi subliniat câteva puncte:
"În acest an, războiul din Ucraina nu poate să nu fie menționat, pentru că eu cred că, din păcate, este evenimentul acestui an. Nu se poate să nu menționăm diviziunea din societatea bulgară și ieșirea din criza Covid, ale cărei consecințe vom continua să le suferim. În ceea ce privește viitorul - într-un discurs de trei pagini, acesta ar trebui să ocupe cea mai mare parte din el. Ar fi bine să intrăm în noul an cu optimism și cu speranța necesară, care lipsește atât de mult în țara noastră și la nivel global. Lipsa de speranță este poate cea mai puternică armă pe care oamenii o pot folosi și o folosesc împotriva lor înșiși."
Un festival al vinului și al delicateselor agricole va avea loc de astăzi până la 1 septembrie în curtea Muzeului Regional de Istorie - Pleven. Inițiativa mult așteptată este destinată unei experiențe de neuitat cu cele mai bune vinuri bulgărești și..
De o săptămână, pompieri, militari, silvicultori, echipe ale Parcului Național Rila și voluntari se luptă cu incendiul de sub Cherni Vrah, pe muntele Rila, la o altitudine de 2300 de metri. Suprafața acoperită este în creștere. Din cauza vântului..
Fluxul migranților la frontiera bulgaro-turcă a scăzut cu 70% față de anul trecut, a anunțat comisarul șef Anton Zlatanov, directorul Direcției Generale a Poliției de Frontieră, după o întâlnire cu directorul executiv al Frontex, Hans Leitens, care..
De o săptămână, pompieri, militari, silvicultori, echipe ale Parcului Național Rila și voluntari se luptă cu incendiul de sub Cherni Vrah, pe muntele..
Fluxul migranților la frontiera bulgaro-turcă a scăzut cu 70% față de anul trecut, a anunțat comisarul șef Anton Zlatanov, directorul Direcției Generale a..
Un festival al vinului și al delicateselor agricole va avea loc de astăzi până la 1 septembrie în curtea Muzeului Regional de Istorie - Pleven. Inițiativa..