Као што смо већ рекли, у Бугарској су инсталирани фотоволтаични капацитети још увек мали, а до 2020. године 16% електричне енергије која се производи у нашој земљи мора бити на бази обновљивих извора – претежно ветра и сунца. Уколико се то не деси, чекају нас папрене новчане казне од ЕК. Код тренутно скоро незнатна 3 мегавата фотоволтаичних капацитета у Бугарској, поређење са Немачком је просто незамисливо. Само за 2009. г. капацитет инсталираних тамо соларних система износиће 2 гигавата /2.000 мегавата/. Од тога корист има не само природа, већ и привреда, гледано у целини, јер се отварају нова радна места у области високих технологија. Бугарска нема стратегију не само о развоју соларне енергије, већ и о обновљивим изворима енергије гледано у целини, истичу експерти. Предузимач Румен Христов који је инвестирао у фотоволтаичне капацитете на подручју Искарског кланца, члан Асоцијације, коментарише Директиву ЕУ сагласно којој 16% енергије у Бугарској до 2020. г. мора бити произведена на бази обновљивих извора енергије.
„Наша Асоциација у свом саставу има експерте који су себи ставили за циљ да оцене тржиште фотоволтаика у Бугарској. Да бисмо постигли тај циљ 2020. године, наравно уколико остваримо развој фотоволтаике и ветроенергетике 50:50, сваке године морамо инсталирати по 150 мегавата фотоволтаичних капацитета. Претпостављамо да ће још толико ветротурбина бити пуштено у експлоатацију. То је циљ који свакако показује колико смо заостали. Стварањем Асоцијације покушаћемо да анализирамо узроке тог заостајања. Један од њих су мале слабости законодавства које се према нама, након широке дискусије, морају исправити.“
Бугарска има Закон о обновљивим и алтернативним изворима и биогоривима који је ступио на снагу средином 2007. године. Он гарантује откуп енергије произведене помоћу фотоволтаичних система на период од 25 година, колико је и век трајања фотоволтаичних система. По мишљењу чланова Асоцијације, лоше је то што не постоји фиксна цена за откуп енергије произведене на бази тих извора. Због тога сваке године банке одбијају кредите на име инвестиција у нове фотоволтаичне капацитете. Према Асоцијацији, инвеститори нису у стању да доставе тачне прорачуне банкама, јер се не може рећи која ће бити цена енергије, односно колико ће износити њихови приходи од откупљене фотоволтаичне енергије након три, пет или седам година. Румен Христов додаје:
„Додаћу још да је друга ствар која плаши инвеститоре стабилност бугарске валуте. Било би ефикасније да је откупна цена енергије у евро, јер су кредити које додељују банке у еврима или у левовској противвредности. Мислим да уколико та два проблема буду решена Бугарска ће бити у стању да испуни преузете обавезе према ЕУ.”
Ради остварења циља да до 2020. г. 16% произведене енергије код нас буде на бази обновљивих извора из асоцијације ће иницирати програм, по узору на немачки програм „10 хиљада соларних ћелија”. Он пружа могућност свима који имају кућу са погодним кровом да инсталирају фотоволтаични капацитет уз поједностављени поступак. Међутим, у Бугарској је за сада то сложени процес. Из Асоцијације предлажу законске измене и с тим у вези.
Превод: Албена Џерманова
У периоду јануар – април 2024. г.Бугарска је највише сира и скуте извезла у Грчку – 882 т, што је за 48,6% мање него прошле године, Велику Британију – 871 т, што је раст од 22,1% и САД – 844 т, или за 22,1% више. То су показали подаци које је објавило..
Тромесечни просечни приходи по члану домаћинства у другом кварталу 2024. године износе 1.644, 32 евра, што је за 20,5% више у односу на исти период 2023. године, показују подаци Националног завода за статистику. Истовремено, тромесечни просечни..
Пољопривредно земљиште у Бугарској је последњих 7 година поскупело за 108,7%, показују подаци Националног завода за статистику. У 2016. години просечна цена 1.000 кв. метара износила је 770 лева (386 евра), а прошле године – 1.607 лева (803 евра)...
Ако је 2023. г. било 68 пензионера на 100 осигураника, 2070. г. ће тај однос бити 78:100. Ово се наводи у извештају Националног завода за социјално..
Сајам „Пољопривреда и све за њу“ одржава се 32. годину заредом у организацији Добричког сајмишта у данима између 28. и 31. августа. На сајму ће учешће..
Оживљавање руралних подручја је важан компонент у борби против климатских промена. Једна од најефикаснијих стратегија за то је подстицање развоја одрживе..