Житељи општине Грмен у планини Родопи на путу су да замене гајење дувана, што им је годинама било традиционално занимање, лакшим и уноснијим послом какав је туризам. Повећано интересовање за сеоски туризам у старинским кућама, преуређеним за госте, усред лепе природе разлог је што су многи напустили њиве и почели се бавити угоститељством.
© Фотографија: Венета Николова
Тако се у току неколико година, само у селу Огњанову, познатом по својим минералним изворима, појавило на десетине малих породичних хотела који се радују мноштву гостију. Већина њих је у власништву бивших узгајивача дувана који су данас постали успешни предузетници.
© Фотографија: Венета Николова
Такав је случај и са Венцеславом Шарковим – некадашњим ратаром и садашњим власником породичног хотела у селу Огњанову. Неуредна исплата субвенција и ниске откупне цене дувана разлог су што је овај житељ родопског села Огњаново одлучио да на другачији начин зарађује за живот. "До пре 2006. г. гајили смо 50-60 ари дувана, а приноси нам су били око једне тоне годишње, али смо се убедили да је том производњом немогуће покрити трошкове домаћинства" – прича Шарков и сећа се како су се са супругом одлучили на рискантан потез – подигли су банковни кредит са намером да изграде мали хотел. Пре четири године тај хотел је примио прве госте и од тада, па све до данас бизнис им је профитабилан. "Упркос кризи, имамо клијенте, сналазимо се некако и отплаћујемо дуг банци" – тврди предузетник. Признаје међутим да свој успешан бизнис дугује добро очуваној природи Родопа и нада све – минералној води села Огњанова која попут магнета привлачи посетиоце.
© Фотографија: www.bg.wikipedia.org
"Огњаново је целогодишња минерална бања у којој се лечи низ обољења – каже Венцеслав Шарков. - Истовремена је вода која је иначе врела, пошто се охлади добра за пиће. Она има благотворно дејство на дигестивни тракт. Клима која је под утицајем Егејског мора, такође је веома повољна за опоравак здравља."
© Фотографија: Венета Николова
До пре десетак година око 85% становништва гајило је дуван да би зарадило за живот, а тек 4% било је ангажовано у туризму. Данас око 40% житеља Огњанова и околних насељених места ради у сфери туризма. Мештани кажу да не жале због дувана јер им много више прија да дочекују госте – с једне стране је занимљивије, а с друге – уносније. Уместо да ореш њиву, да садиш дуван, да га заливаш, убиреш, сушиш и ређаш у нискама и да ти га накрају откупе за бадава много је боље да на основу природног богатства – минералне воде – развијаш туризам.
© Фотографија: Венета Николова
"Поред гостију из Бугарске, долазе нам и многи Грци из подручја северног града Драма – каже Венцеслав Шарков. - Када је криза захватила Грчку, Грци су почели да нам чешће долазе јер им овде дође много јефтиније. Понекад свраћају у наш хотел само за ручак и затим се враћају кући. У породичном хотелу имамо базен са минералном водом и механу. Клијенте угошћујемо јелима која справљамо скоро искључиво од наших производа. Нудимо им кобасице и ћуфте од исецканог меса и свињска ребра. Сада људи у Огњанову се опет усмеравају према пољопривредној производњи али према гајењу таквих биљака које помажу развоју туризма. Да би се бавили свим тим активностима, они очекују веће субвенције. Они предузетници који желе да направе стакленике и пластенике и да еколошки чистим производима хране госте ван летње сезоне, требало би да уживају подршку државе."
Превела: Ана Андрејева
Парламентарни одбор за финансије и буџет је после претреса у појединостима усвојио предлог закона о увођењу евра у Бугарској, који је поднела Влада. Документом је предвиђен период двоструког истицања цена пре увођења заједничке европске валуте...
Главна каматна стопа је већ други месец заредом у паду. Закључно с 1. августом 2024, она износи 3,53% у односу на 3,63% у јулу, саопштила је Бугарска народна банка (БНБ). Пад главне каматне стопе почео је крајем 2023. године када је била на нивоу од..
Међународна рејтинг агенција Мудис очекује да Бугарска приступи еврозони најкасније почетком 2026. године. Према Мудису, привредни раст Бугарске у 2024. биће 2,9%. Политичка криза у земљи и вероватноћа нових превремених избора су истакнути као..
У 2023. години 47% укупног извоза Бугарске у Кину чинили су пољопривредни и прехрамбени производи. Што се тиче овог извоза у 2022. и 2023. години,..
Министарство финансија израдило је нацрт Закона о тржиштима криптоимовине, којим ће се регулисати трговина овим типовима инструмената, преноси Радио..