Ових дана низом манифестација у Софији стогодишњицу постојања обележава најстарији спортски клуб у Бугарској – Славија.
© Фотографија: slavia-bg.com
У првој Књизи записника спортског клуба коју навијачи називају „Белом библијом“ стоји да је „циљ Славије физичко васпитање чланова клуба и подстицање њихове тежње ка физичком и моралном унапређењу...“ Документ је потписало 13 оснивача клуба, а догађај се одвио 10. априла 1913. године, у „два сата после подне на пољу око Руског споменика“ у Софији. Поље око поменутог споменика у центру нашег главног града одавно не постоји, али су управо тамо, на његовом некадашњем месту прошле недеље истакнути чланови Славије и навијачи отворили спомен плочу поводом оснивања клуба да би она још дуго подсећала на овај знаменити догађај.
© Фотографија: slavia-bg.com
Славија је амблематичан бугарски клуб у коме су стасали познати наши фудбалери као што су Александар Шаламанов, Симеон Симеонов, Божидар Григоров, Андреј Жељасков, Добромир Ташков и други. Дугогодишња историја клуба обележена је значајним успесима. Славија је седмоструки шампион Бугарске, последњи пут 1996. године, и 11 пута носилац националног купа. Славија је први бугарски фудбалски клуб који је играо у полуфиналу европског турнира. На турниру за Куп купова 1967. године у полуфиналу је изгубио од шкотског тима Глазгов Ренџерс.
© Фотографија: slavia-bg.com
Међутим, љубитељи спорта знају да је клуб Славија донео велике успехе нашој земљи не само у фудбалу. Славија је први бугарски тим који се изборио за титулу на европском клупском турниру у кошарци. Године 1959. бели, како их зову, су освојили Куп европских шампиона, а у саставу је била чувена Вања Војнова која међу навијачима слови за најбољу бугарску кошаркашицу свих времена.
Славија је у историји остала запамћена и као први домаћи тим који се пласирао у финале Европског турнира у одбојци. Било је то давне 1962. године када су се бели борили за титулу шампиона Европе у женској конкуренцији, али су се задовољили сребрном медаљом.
Поводом обележавања стоте годишњице постојања Славије руководство клуба је добило поклоне од других бугарских клубова. Тим поводом су министар омладине и спорта Петар Стојчев и председник Фудбалског савеза Бугарске Борислав Михајлов уручили награде неким од легендарних играча тог клуба.
„То што је Славија дала Бугарској, бугарском спорту, не може остати непримећено. Својим присуством овој свечаности мислим да сам најречитије могуће изразио своје поштовање према великим спортистима и делатницима тог спортског клуба и свему што су они направили за земљу“, рекао је министар Стојчев. „Ја сам такође некада играо за беле“, рекао је Борислав Михајлов присутнима.
Легендарни играчи као што су Андреј Жељасков, Стефан Колев, тренер олимпијских вицешампиона у одбојци из Москве 1980. године Тодор Пиперков и легенда у бугарском ватерполу Георги Гаџев били су међу добитницима награда.
Превеле: Албена Џерманова, Ајтјан Делихјусеинова
Магомед Рамазанов освојио је трећу титулу за Бугарску на Олимпијским играма у Паризу пошто је победио легенду у рвању слободним стилом до 86 кг Иранца Хасана Јазданија Чаратија – добитника олимпијског злата и сребра и троструког светског првака. У..
Одличним наступом у вежбама обручем, лоптом, чуњевима и траком Борјана Калејн је заслужила сребрну медаљу на Олимпијским играма у Паризу. Последњу појединачну медаљу за Бугарску у ритмичкој гимнастици донела је Адријана Дунавска у Сеулу 1988. године...
Карлос Насар донео је Бугарској олимпијско злато на Играма у Паризу у дизању тегова у категорији до 89 кг. Насар је разбио конкуренцију и освојио титулу постављајући светски рекорд. Двадесетогодишњи дизач тегова рођен у Паризу подигао је укупно 404..