За Бугарску 2013. г. је на политичком плану била веома динамична и нестабилна. Наставила се деградација политичке елите. Политичка култура консензуса је у колапсу, а то може блокирати државу. То су само неки од закључака анализе Института за политичка и правна истраживања која је објављена почетком децембра прошле године. Каква је ситуација месец дана касније?
За Радио Бугарска његов директор проф. др Георги Карасимеонов је изјавио да због све неприхватљивијег понашања националистичке партије „Атака“ која, међутим, обезбеђује кворум за рад парламента, није искључено да већ у 2014. г., пре или касније, буду одржани превремени парламентарни избори. Иначе 2013. је била година протеста, категоричан је политиколог:
„Може се рећи да се грађанско друштво буди, а део њега и активира. Посебно од летњих месеци на овамо, бар у почетној фази протеста било је појава које су сведочиле о тежњи грађанског друштва да својим захтевима за већу транспарентност, обустављање закулисних послова, квалитетнији контакт између грађана и представника власти држе под притиском владајућу гарнитуру. То је новина у развоју грађанског покрета. Пре ових протеста било је и зимских чији су захтеви били пре свега материјалне природе, везани за економске проблеме. Али у сваком случају и зимски и летњи протести су показали да бугарски грађани више неће бити пасивни, неће стојати по страни и гледати шта све политичари раде, већ ће вршити озбиљан притисак приликом доношења важних одлука. То је можда и најкарактеристичније обележје протекле године.“
Који су одлучујући фактори за 2014. г.?
„На првом месту то су избори за Европски парламент. За Бугарску они ће бити својеврстан тест о утицају и позицијама бугарских политичких партија у овој тренутно толико деликатној ситуацији у бугарском парламенту са нејасном већином. Осим тога, појављују се и нове политичке партије и субјекти и они ће на овим изборима свакако желети да провере своју снагу и утицај. Можда ће се појавити нове партијске конфигурације и будући коалициони споразуми. Такође, ти избори нуде могућност за промене на политичком простору јер ће га вероватно неке старе партије напустити, али ће доћи и нове политичке снаге. Избори за Европски парламент ће показати и да ли ће у Бугарској бити превремених парламентарних избора, а посебно за владајућу коалицију представљаће тест да ли да она преузме ризик њиховог одржавања. То је мој став, посебно имајући у виду сва дешавања са и око партије „Атака“.
Године 2013. са политичке сцене су се повукли основни актери транзиције као што су Ахмед Доган /из Покрета за права и слободе/, Иван Костов /из партије „Демократе за снажну Бугарску“/. Да ли то означава транзицију према новој политичкој класи?
„Сасвим нормално је да се 25 година након почетка демократије у Бугарској политичари који су били повезани са почетном фазом тог процеса, са првим и наредним корацима „уморе“, „исцрпе“ с политичког аспекта и повуку. То је разумна одлука свакога ко је деценијама био учесник бугарског политичког процеса. По мени, њихов утицај ће се постепено смањивати. Разуме се, утицај Ахмеда Догана је заиста велик. У снажно централизованој партији „Покрет за права и слободе“ он ће и даље имати одлучујућу реч, посебно у случајевима када ће ова партија доносити важне одлуке. Али у суштини запажа се транзиција према новој политичкој класи. У Реформаторском блоку који се тренутно формира видимо нова лица, припадникa нове генерације има и у другим партијама. Појављују се и нове политичке партије са новим лицима. Тако да ће за ову годину бити карактеристичан и овај процес.“
Да ли очекујете стабилизацију на унутарполитичком плану?
„На унутарполитичком плану биће развоја, а многе ствари ће зависити од избора за Европски парламент, као и од економске ситуације. Ако дође до одржавања превремених парламентарних избора, свакако ћемо имати период нестабилности. Биће формирана привремена влада након чега ће уследити предизборна кампања у условима конфронтације. Тако да кључно питање гласи: „Да ли ће избори за Европски парламент, а ја бих додао и понашање партије „Атака“ и других политичких снага, подстаћи нестабилност и наметнути превремене парламентарне изборе или ће се ситуација стабилизовати?“. Лично сматрам да, судећи по развоју ствари од почетка године, превремени избори нису искључени. А то је већ елемент нестабилности ситуације.“
Како стоје ствари на спољнополитичком плану? С обзиром на територијалне „претензије” неких наших балканских суседа има ли места забринутости?
„По мени као члан НАТО и ЕУ Бугарска не треба да брине. Веома често такве претензије у нама суседним земљама су везане за политичке проблеме на унутрашњем плану. И у Турској постоје озбиљни проблеми, у Румунији постоји унутрашња напетост. Ту морамо додати и економске проблеме, а пре свега политичке националистичке снаге које повремено сасвим јавно износе своје претензије. Све то није нека новина, то је процес чији смо сведоци последњих деценија. И не само у време демократије. Апели те врсте нису нимало пријатни, али сматрам да реакција Бугарске мора бити разборита и мирна, а најважније је „да не наседа на њих”. Бугарска мора да и даље буде фактор мира и стабилности у региону. Као одговоран члан ЕУ и НАТО она мора служити као пример добросуседских односа.“
Превод: Албена Џерманова
Удружење БСП и осталих левих покрета нада се да ће постићи праву промену, која ће бити реална алтернатива за бугарске грађане. Према речима в.д. председника БСП Атанаса Зафирова, у политици нема места за „ја“, већ за „ми,“ јавља БТА. „Желимо да..
Одлуком донетом на седници проширеног Обласног партијског већа у Великом Трнову, свих десет општинских структура Покрета за права и слободе (ДПС) из региона придружило се коалицији „ДПС – Нови почетак.“ Обласни управник ДПС у Великом Трнову Гунај..
Коалиције два крила Покрета за права и слободе треба да докажу да партија ДПС није део њиховог састава како би могле да учествују на превременим парламентарним изборима 27. октобра ове године, одлучила је Централна изборна комисија (ЦИК). ДПС..
В.д. председника БСП Атанас Зафиров повукао је документа, која су јуче присталице бившег лидера Корнелије Нинове, које су искључене из партије, поднеле ЦИК..
Лидер ГЕРБ-а Бојко Борисов саопштио је да пружа руку партијама из спојке („Настављамо промену – Демократска Бугарска“ / НП-ДБ) како би се потражио модел..
Врховни управни суд поништио је као незакониту одлуку Централне изборне комисије да одбије да региструје коалицију „ДПС – Нови почетак“ – једне од две..