Према последњим подацима Бугарске народне банке о финансијском стању комерцијалних банака у земљи, у фебруару ове године банке у Бугарској су увећале свој профит за скоро 60 одсто у односу на исти месец прошле године који је достигао скоро 40 милиона евра.
То можда и није бог зна каква сума, ако се мери међународним стандардима, али нимало није за потцењивање у условима свеприсутне финансијске и економске кризе у Европи. Јер криза означава пад профита, а код бугарских банака ситуација је потпуно обрнута – профити расту и у прва два месеца ове године били су за 35 одсто већи на годишњој бази него 2013. Поређења ради профити банака за читаву 2013. годину износили су 300 милиона евра, што је било за 9 милиона више него претходне. Уколико се овај тренд настави, позитивни финансијски резултат банака у 2014. достићи ће скоро 500 милиона евра, што је двоструко бољи резултат него годину дана раније. И до сада се знало да су банке у Бугарској много стабилније него бројне и знатно веће финансијске институције у Европи и свету, али садашњи резултати су заиста импресивни.
Чега је све то резултат?
Као прво, банке чине огромне напоре да смање своје трошкове, укључујући каматне. Као друго, многе банке усуђују се на све смелије потезе и не плаше се да отписују све више ненаплативих кредита. Друга се пак проблематична потраживања пребацују агенцијама за наплату потраживања које преузимају одговорност да сакупе дугове. Све то позитивно утиче на годишње билансе финансијских институција. С друге стране, не запажа се неки значајнији раст прихода банака од провизија, такси и кредитних камата, тако да то не није пресудно за профит банака. Експерти и посматрачи сматрају да тренутно долази до својеврсног финансијско-рачуноводственог реструктурирања банкарског сектора, што ће очигледно бити привремена појава. Зато што данашњи респектабилни профити банака уопште нису одраз динамике и раста реалне привреде него су пре резултат интерне прерасподеле актива и пасива. Наредних неколико месеци ће показати дали је тај профит само привремен и донекле – само на папиру, или финансијске институције стварно крећу у експанзију која ће неминовно утицати и на домаћу економију. За сада су прогнозе прилично опрезне.
Превела: Катарина Манолова
Бугарска је узела нови спољни дуг од 3 милијарде евра и 1,5 милијарди америчких долара, саопштило је Министарство финансија. Троструко издавање бугарских обвезница изазвало је огромно интересовање међу инвеститорима, што је омогућило постизање..
Извоз воћа је у периоду јануар – мај 2024. године порастао за 5,2%, док је извоз бугарског поврћа у истом периоду смањен за 14,1% у односу на 2023. г, показују подаци Министарства пољопривреде. У првих пет месеци године извезено је 4.100 т лубеница..
Оживљавање руралних подручја је важан компонент у борби против климатских промена. Једна од најефикаснијих стратегија за то је подстицање развоја одрживе пољопривреде. Ово је изјавила заменик министра пољопривреде Лозана Василева на отварању..
Бугарска је узела нови спољни дуг од 3 милијарде евра и 1,5 милијарди америчких долара, саопштило је Министарство финансија. Троструко издавање бугарских..
Сајам „Пољопривреда и све за њу“ одржава се 32. годину заредом у организацији Добричког сајмишта у данима између 28. и 31. августа. На сајму ће учешће..
Извоз воћа је у периоду јануар – мај 2024. године порастао за 5,2%, док је извоз бугарског поврћа у истом периоду смањен за 14,1% у односу на 2023. г,..