Приступање Бугарске зони Шенгена враћа се на дневни ред Европе. То је за Радио Бугарска потврдио амбасадор Италије у Софији Његова Екселенција Марко Контичели. Од 1. јула 2014. г. Италија је преузела председавање Европском унијом од Грчке. Италијански амбасадор је представио у бугарском главном граду приоритете у наредних 6 месеци пре њихове званичне презентације у Европском парламенту у Бриселу. На форуму је учествовао и министар спољних послова Бугарске Кристијан Вигенин.
Италија је међу оснивачима Уније и то је њено дванаесто председавање. Али се управо оно може тумачити као нови почетак због промене састава европских институција после одржаних овог маја избора. У уторак Европски парламент је на рок од 2,5 године /пола мандата/ изабрао за свог председника немачког социјалисту Мартина Шулца, а 16. јула очекујемо да одобри Жан-Клода Јункера из Европске народне партије за шефа Европске комисије у наредних 5 година. То је шанса за Европску унију да крене новим путем.
Марко Контичели је навео три основна приоритета италијанског председавања – економски раст и запошљавање, заштита права грађана и снажнија улога Уније у глобалној политици. По речима дипломате, проблем са незапосленошћу је и даље актуелан, нарочито што се тиче незапослености младих, јер је у Европској унији преко 26 милиона људи без посла. Осим тога на врата заједнице куцају политичке кризе – од Украјине до Блиског истока, а са више ризика суочена је и енергетска сигурност. Он је потврдио и јасну позицију Италије у погледу гасовода „Јужни ток” који је стратешки за Европу са тачке гледишта диверсификације: дакле, Европска унија га подржава и нада се да ће пројекат бити реализован, али уз поштовање свих европских правила. Постоји потреба и за израдом миграционе политике. „Треба да будемо солидарнији када су у питању избеглице и да хитно променимо своју политику према државама, где је њихов број највећи, какве су Бугарска и Италија, које су и спољашње границе Уније”, убеђен је Марко Контичели.
На питање о уласку Бугарске у Шенген зону, Њ.Е. Марко Контичели је био категоричан:
„Спремни смо да вратимо на дневни ред Европе тему о проширењу зоне Шенгена и учлањивању Бугарске и Румуније и да се то питање размотри већ на првој седници Савета министара ЕУ за правосуђе и унутрашње послове. Обе земље су већ пре две године испуниле све услове за приступање Шенгенском простору, и ми смо то увек понављали. Али коначно решење треба да буде донето једнодушно. Још увек неке државе чланице изјављују да Бугарска и Румунија треба да забележе већи напредак у области правосуђа и унутрашњег реда. Према вама се примењује такозвани Механизам за сарадњу и верификацију Европске комисије све од вашег пријема у чланство Европске уније 1. јануара 2007. г. Спремни смо да као председавајући Унијом радимо са Бугарском и осталим земљама чланицама у циљу постизања заједничког и задовољавајућег за све стране решења.“
Бугарска и Италија су део јужне Европе и имају више заједничких интереса, иако и у различитим димензијама. Који су наши кључни приоритети?
Одговор на ово питање даје министар спољних послова Кристијан Вигенин:
„Један је везан за миграцију и азил. С тим у вези смо заинтересовани за доношење озбиљних решења и усвајање заједничке европске политике. Друга тема се односи на раст, конкурентност и радна места – и она је такође веома важна за вас. Али и по свим осталим питањима, о којима је говорио амбасадор Марко Контичели, имамо шта да кажемо у склопу дебата. Међутим, ствари зависе и од тога како ће се радити током наредних 6 месеци. У ствари ово италијанско председништво ће радити са три бугарске владе. Због тога је веома важно сачувати екипе које ће представљати Бугарску у раду европских институција, као што је то урадила и садашња влада, да будемо доследни у нашим потезима. С обзиром на честу промену влада и министара код нас, логично је да нећемо бити у стању да у максималној мери искористимо могућности земље да истиче своје идеје и да брани своје интересе у оквиру европских дебата. Овде треба да додам и тему о енергетици. Она је очигледно кључна за нас, исто као и тема о гасоводу „Јужни ток“. Рачунамо на подршку Италије да брже дођемо до потребних компромиса и доношења потребних одлука, како бисмо наставили реализацију пројекта на територији Бугарске. Ми смо као влада представили Европској комисији све одговарајуће предлоге. Чекамо одговор и ја сам пре оптимиста. Али је у овом случају важна и улога Италије, јер је и она заинтересована за окончање тог пројекта.“
Превод: Александра Ливен
Прелазна влада одобрила је план трошкова за припрему и спровођење предстојећих ванредних парламентарних избора. Одобрени буџет износи 100.028.000 лева и њима ће бити финансирана припрема и штампање бирачких спискова и изборних листа, логистичка..
Министри спољних послова земаља чланица ЕУ одржали су 29. августа прво у овој политичкој сезони заседање на коме је Бугарску представљао привремени министар спољних послова Иван Кондов. На дневном реду били су рат у Украјини, ситуација на Блиском истоку..
Покрет за права и слободе Ахмеда Догана поднео је захтев Заводу за патенте за заштиту бренда „ДПС - Права и слободе“, саопштио је репортер програма „Хоризонт“ БНР Данијел Инков. Захтев је поднет 29. јула ове године, уз плаћање потребних државних такси..
В.д. председника БСП Атанас Зафиров повукао је документа, која су јуче присталице бившег лидера Корнелије Нинове, које су искључене из партије, поднеле ЦИК..
Лидер ГЕРБ-а Бојко Борисов саопштио је да пружа руку партијама из спојке („Настављамо промену – Демократска Бугарска“ / НП-ДБ) како би се потражио модел..
Врховни управни суд поништио је као незакониту одлуку Централне изборне комисије да одбије да региструје коалицију „ДПС – Нови почетак“ – једне од две..