У последње време све чешће се говори о користи од производње зелене и штетама од нуклеарне енергије. Еколошки капацитет је један неисцрпни децентрализовани извор енергије. За разлику од централа у којима се користе фосилна горива, обновљиви извори енергије не емитују штетне гасове у атмосферу. Зелена енергија помаже у очувању животне средине, а самим тим и следећим генерацијама.
Да ли је Бугарској потребан нови нуклеарни капацитет, као што је седми реактор нуклеарне електране „Козлодуј“ или је она спремна да повећа удео зелене енергије? На ова и слична питања одговара г. Борислав Сандов – супредседник странке „Зелених“.
Каква је цена зелене енергије и које су њене предности у односу на нуклеарну енергију?
„У принципу, када говоримо о „цени зелене енергије“, с једне стране, имамо откупну цену коју је одредила држава, а с друге стране, цену коју плаћа крајњи потрошач, дакле, реч је о некоректном формирању цене. Разлог томе је да у самом почетку, када је производња зелене енергије из обновљивих извора доживела бум код нас, многим људима омогућен откуп струје из обновљивих извора енергије по веома високим, подстицајним ценама, што је нашкодило првенствено Националној електропривреди Бугарске (НЕК). Након тога је Државна регулаторна комисија за енергетику и воде одредила накнаду за подстицање производње електричне енергије из обновлјивих извора. И даље није јасно на основу чега је утврђена висина накнаде, али смо убеђени да она не одражава реалне трошкове Националне електропривреде Бугарске приликом куповине зелене енергије од произвођача. То је једна цена зелене енергије, она је некоректна и наноси штете грађанима и произвођачима.“
Свим потрошачима електричне и зелене енергије је познато да су цене енергије произведене из обновљивих извора јефтиније у односу на оне струје из електране на угаљ. Томе је умногоме допринео нагли пад цена технологија које се користе у производњи зелене енергије. Данас струја из обновљивих извора енергије омогућава отварање нових радних места, стварање енергетски независног друштва, проширење тржишне делатности, а наравно, и коришћење еколошки чисте енергије. У ствари, зелена енергија је бесплатна, јер се за њену производњу користе обновљиви природни ресурси за које не плаћамо ништа, убеђен је еколог.
А да ли честа временска колебања утичу на одлуку грађаназаинтересованих за коришћење соларних панела?
„То што је облачно не значи да нема довољно ресурса за произвдоњу соларне енергије. Бугарска је „јужна“ земља, што значи да ни свакодневне кише не би спречиле производњу соларне енергије довољне за потребе једног домаћинства,“ рекао је г. Сандов.
Други проблем који забрињава људе који желе да одустану од нуклеарне енергије јесу санкције које ће држава наметнути. Где је у свему томе решење које ће бити у корист бугарске привреде?
„Уместо да уводи санкције и забране коришћења капацитета за производњу зелене енергије, држава би требало да покрене једну информативну кампању, те да отвори тржиште како би подстакла развој тог бизниса у земљи. А и сам систем ће бити стабилнији с обзиром на то да ће се дистрибуција енергије знатно смањити, јер ће се произведена струја користити на месту, без губитака у преносу,“ рекао је на крају разговора г. Сандов, супредседник странке „Зелених.“
Превела: Ајтјан Делихјусеинова
Пољопривредни произвођачи у Бугарској нису задовољни овогодишњим родом кукуруза и сунцокрета, који је, према њиховим речима, најслабији у последњих 10 година, јавља БНТ. Ово ће бити друга узастопна година у којој су принос и производња кукуруза веома..
Бугарска се продајом државних обвезница задужила за 3 милијарде евра и 1,5 милијарди америчких долара, саопштило је Министарство финансија. Троструко издавање бугарских обвезница изазвало је огромно интересовање међу инвеститорима, што је омогућило..
Извоз воћа је у периоду јануар – мај 2024. године порастао за 5,2%, док је извоз бугарског поврћа у истом периоду смањен за 14,1% у односу на 2023. г, показују подаци Министарства пољопривреде. У првих пет месеци године извезено је 4.100 т лубеница..
Данас је у Шумену званично стартовао пројекат проширења производног погона компаније „Алкомет“ – највећег произвођача алуминијумских ваљаних и пресованих..
Бугарска и Кина успостављају дипломатске односе пре 75 година – 1949. Годину дана касније Народна Република Кина и Народна Република Бугарска..