Након бурних и пристрасних расправа током којих су изнети убедљиви аргументи и још убедљивији контра-аргументи и након повелике дозе популизма и демонстрације професионализма, а све то зачињено једногласним и чврстим уверењима да су сви забринути за судбину бугарског народа и земље, народни посланици су коначно изгласали ребаланс буџета за 2014. и буџета Националне касе здравственог осигурања.
Макар и закаснео четири месеца, ребаланс који су новој влади у наслеђе оставила претходна два кабинета – Орешарског и Близнашког, не ради ништа друго осим што „легализује“ грешке, заблуде и лутања оних који су управљали земљом, прокоментарисао је министар финансија Владислав Горанов и додао: „Ми смо приморани да извршимо ребаланс буџета, али то су нам наметнули, ово није наша политика.“
Измењени макроекономски и буџетски елементи се тичу читаве националне привреде и финансија. Тако, рецимо, данас се већ отворено говори да у буџету недостаје 500 милиона евра за финансирање јавног сектора, односно националне безбедности, социјалног система, здравства, образовања, локалне власти, јавне администрације, правосуђа итд. То значи да ће дефицит за 2014. годину достићи недопустивих, сагласно европским стандардима, 3,7 одсто БДП-а због чега ће Брисел покренути поступак санкционисања Бугарске пошто је реч о дупло већем буџетском дефициту од утврђеног законом.
Али мањак средстава у буџету мора да се на неки начин надокнади, јер држава не може да обустави плаћања, поготово за испоруке и услуге у приватном сектору. Ако свему томе додамо и средства која треба да се обезбеде за Фонд за гарантовање депозита, који је законом обавезан да депонентима затворене Корпоративне трговинске банке исплати депозите до 100.000 евра, рупа у буџету поприма огромне димензије што додатно оптерећује скромне могућности Бугарске. А то ће директно довести до повећања јавног дуга, за који се очекује да премаши 2,3 милијарде евра.
Већина развијених европских земаља такође има буџетски дефицит, јавни дуг и често ребалансира свој буџет. Дакле, у конкретном случају проблем није у томе да је извршен ребаланс буџета, већ да се у Бугарској добар део буџетских средстава усмерава на нереформисане администрације, као што су МУП, здравство, високо образовање, на проблематично и критиковано правосуђе. У тим секторима се новац троши неефикасно и нетранспарентно. Немојте више одлагати политички тешке реформе, спроведите их до краја, позвала је ових дана европски комесар за буџет и људске ресурсе Кристалина Георгијева.
Политика коју ће водити наша влада биће другачија, рекао је министар финансија Владислав Горанов и обећао да ћемо се у то ускоро уверити након што буде представљен буџет за 2015. годину.
Превела: Ајтјан Делихјусеинова
Главна каматна стопа је већ други месец заредом у паду. Закључно с 1. августом 2024, она износи 3,53% у односу на 3,63% у јулу, саопштила је Бугарска народна банка (БНБ). Пад главне каматне стопе почео је крајем 2023. године када је била на нивоу од..
Међународна рејтинг агенција Мудис очекује да Бугарска приступи еврозони најкасније почетком 2026. године. Према Мудису, привредни раст Бугарске у 2024. биће 2,9%. Политичка криза у земљи и вероватноћа нових превремених избора су истакнути као..
Приходи од ноћења остварених у мају о. г. у Варни порасли су за више од 50% у односу на исти месец прошле године. Према подацима које је изнео Територијални статистички биро – Североисток, приходи су достигли 19,7 млн лева, при чему 5,1 млн лева..
Бугарска се продајом државних обвезница задужила за 3 милијарде евра и 1,5 милијарди америчких долара, саопштило је Министарство финансија. Троструко..