У Министарству културе одржан је састанак гђе Ирине Бокове, генералног директора УНЕСКО-а, и министра Веждија Рашидова. Од 2009. године Бокова је на челу те светске организације, сада је њен други мандат. Сматра се да је она једна од могућих кандидатура за положај генералног секретара УН. Министар Рашидов је подсетио да је за њеног претходног мандата у Бугарској утемељен Регионални центар за нематеријалну културну баштину у југоисточној Европи под покровитељством УНЕСКО-а. Сасвим недавно ћилими, које жене у малом граду Чипровци вековима израђују на традиционалан начин служећи се технике на вертикалном разбоју, уврштени су на репрезентативну листу УНЕСКО-а нематеријалне баштине. До сада наша земља која се налазила на раскршћу различитих цивилизација током векова, има 7 споменика материјалне културе, два природна објекта и три културна добра нематеријалне баштине на листи УНЕСКО-а.
„То је за нас, наравно, велика радост и уједно огромна одговорност и обавеза према УНЕСКО-у“ – истакао је Вежди Рашидов.
„Укључивање чипровских ћилима на листу нематеријалне културне баштине представља значајан успех и уједно нас увелико радује – рекла је Ирина Бокова. – Најважније је то што имамо планове о будућности.“ Она је дошла у Софију да би софијској градоначелници Јорданки Фандаковој уручила сертификат о укључивању града у другу велику Унескову мрежу – ту креативних градова.
„Софија је град филмова, то је признање свему што је овде учињено за филмску индустрију и културу у најопштијем смислу као и за креирање комфорног градског амбијента; као и за подстицање економског раста и туризма – додала је Ирина Бокова. - То је велика светска мрежа и Софија већ постаје нераздвојни део те структуре. Нису сви градови који су се пријавили за приступ мрежи одобрени, потребно је да прођу кроз сито и решето анализе експерата. Софија је у томе успела и ја сам веома срећна што се то догодило.“
Састанак генералног директора УНЕСКО-а са министром Веждијем Рашидовим био је посвећен теми „Култура као вектор развоја – радна места, културни туризам, музеји, занати.“ Ево шта је с тим у вези изјавила за Радио Бугарска Дејана Данаилова, задужена за међународну сарадњу у Министарству културе:
„Наметнуо се закључак да је потребно преиспитати политике у области културе, израдити нове стратегије које би биле адекватне савременим трендовима. Такође је потребно указати на значај културе за постизање Миленијумских развојних циљева. У више наврата је наглашено да промовисање културе као целокупног сектора који обухвата материјалну и нематеријалну баштину, културне и креативне индустрије, а такође и целу културну инфраструктуру која помаже развој, доводи до постизања одрживог развоја у погледу смањења сиромаштва, унапређења родне равноправности, социјалне инклузије и не на последњем месту – до отварања нових радних места. Јер статистички подаци из последњих година речито говоре да је култура једна од малобројних области у периоду кризе, која, за разлику од неких других индустрија, генерише радна места.“
Превеле: Ана Андрејева, Марина Бекријева
Овогодишње, четврто по реду издање Дана Ардина 2024. и Фестивал органске хране с Родопа одржаће се под слоганом „Руку под руку за Ардино.“ Једнонедељни догађај који почиње данас нуди богате културне, образовне и спортске садржаје. Љубитељима..
У Природњачком музеју села Черни Осам, у околини града Тројана, до краја августа гостује изложба "Чуда природе: од семена до шуме". Она прати процес настанка шуме и представља лепоту бугарских шума и живописну флору и фауну у њима, изјавила је БТА..
" Преко 60% бугарског друштва има проблема са тежином. Гојазност је као лавина. Бити дебео је стигма. Друштво се прави да прихвата те људе, али да ли је тако?" – каже Десислава Христозова, која је аутор књиге посвећене проблемима људи са..
Ученици три бугарске школе у Италији израдили су први атлас ове врсте посвећен Светој браћи Ћирилу и Методију. Пројекат се реализује у оквиру..
Генерални конзул Бугарске у Нишу Димитар Цанев и председник Бугарско-српског центра из Врања Дарко Аначков потписали су споразум о пројекту „Европски..
Здраво, драги пријатељи! С радошћу јављамо да нам је након појаве нових QSL-картца БНР стигла лавина писама. Само у јулу њих је скоро 400!..