Донедавно су највиши званичници Европске комисије јасно стављали до знања да нису посебно заинтересовани и чак не одобравају изградњу гасовода "Јужни ток", којим би се руски гас допремао кроз Црно море до бугарске обале, а затим копном до централне и западне Европе.
Након шока који је у свету изазвала одлука руског председника Владимира Путина о обустави пројекта, оптужујући за то директно Бугарску, у Бриселу су очито сви схватили да је велики губитник услед геополитичке конфронтације са Москвом због Украјине најсиромашнија земља чланица Заједнице, која је с правом у гасоводу видела златну коку, способну да јој носи златна финансијска јаја од транзитних такси. То се јасно видело током посете премијера Бојка Борисова Бриселу, у среду и четвртак. Лично шеф Европске комисије Жан-Клод Јункер је покушао да утеши забринутог председника бугарске владе, уверавајући га да Бугарска није сама и да не прихвата да она буде уцењивана, као и да је Европска унија чврсто подржава и предузеће конкретне кораке да би помогла развоју земље и повећању благостања њених грађана. У ствари, Софија, која у случају спорног гасовода није учинила ништа друго, него се повиновала Бриселу и као услов за његов пролазак кроз територију Бугарске поставила поштовање од стране Москве Трећег енергетског пакета, потпуно је заслужила ова издашна обећања. Брисел је на неки начин морао да разочараној Софији, због њене лојалности, накнади штету. И ту се већ почело причати да није све изгубљено, да упркос свему, гасовод може бити изграђен и може пролазити кроз Бугарску, али се рекло да све то зависи једино од Москве, која треба да поштује европско законодавство које се примењује и на бугарској територији и да не уцењује Софију.
Морална подршка Брисела и обећања о већој издашности у вези са субвенцијама Бугарској после неуспеха "Јужног тока" вероватно су пријали ушима узнемирених бугарских званичника, тим пре што је убрзо после изражене солидарности обелодањено да ће до неколико дана европске субвенције за животну средину и регионални развој, које су биле обустављене због неправилности, бити деблокиране. Ако свему томе додамо и подршку влади коју је изразио председник Европског парламента Мартин Шулц, а посебно увереност шефа Европске комисије Жан-Клода Јункера и председника Еворпског савета Доналда Туска, да је Бугарска спремна за улазак у шенгенску зону и да ће до неколико година мониторинг за Бугарску у области правосуђа и унутрашњих послова бити укинут, сасвим основано можемо закључити да бугарска делегација има повода да буде задовољна разговорима у Бриселу.
Превод: Албена Џерманова
Председник републике Румен Радев именовао је Горицу Грнчарову – Кожаеову –досадашњег заменика председника Државне ревизорске институције, за новог прелазног премијера. Уставом Републике Бугарске није одређен рок у коме прелазни премијер треба да..
На почетку политичких консултација о именовању прелазног премијера и владе, председник Румен Радев је навео да је предизборна кампања практично већ почела. Према његовим речима, 50. сазив Народног собрања није успео да формира владу и Бугарска неминовно..
Бугарску чекају седми узастопни парламентарни избори у последње три године. Разлог за то су три неуспела покушаја формирања редовне владе у оквиру 50. сазива Народног собрања. Какво је стање демократије и политичког система у нашој земљи у..
Покрет за права и слободе Ахмеда Догана поднео је захтев Заводу за патенте за заштиту бренда „ДПС - Права и слободе“, саопштио је репортер програма..
Друга прелазна влада Димитра Главчева је положила заклетву пред народним посланицима. Главни задатак привремених министара поново ће бити одржавање..