Ове године је Регионални историјски музеј у Благојевграду божићне празнике обележио програмом под насловом „Шта знамо о помоћницима Деда Мраза“, који је био посвећен најмлађим посетиоцима музеја. Идеја музеја је била да се забавним играма означи почетак божићних и новогодишњих празника што је највише обрадовало малишане који са нестрпљењем очекују Деда Мраза.
„Обично на питање „Који су помоћници Деда Мраза?“ деца одговарају – патуљци - прича Тоња Тодорова, кустос Природњачког одељења музеја. - Али поред њих, добри старац има и друге незамењиве помагаче, као што су летећи ирваси, на пример, помоћу којих дели поклоне свим малишанима.“ Захваљујући програму мали гости су били у прилици да истраже и открију мало познате, а занимљиве чињенице о „Јеленовићима“, те да се упознају са представницима те фамилије код нас:
„Деца су том приликом сазнали да је Деда Мраз намерно изабрао ирвасе за своје помоћнике, пошто се они крећу брзо, а неосетно и скоро бешумно да не би пробудили малишане. Мали посетиоци су нешто више научили и о три врсте јелена које се срећу код нас – срни, јелену лопатару и обичном јелену, а добили су и одговор на питање да ли су носеви јелена заиста црвени, као што их обично приказују у књижицама и филмовима. Открили смо им и велику тајну да су летећи ирваси Деда Мраза, упркос мушким именима, женке.“
Да, добро сте чули, ирвас Рудолф је, у ствари, Рудолфина. „Јеленима сваке године отпадају рогови. Мужјацима рогови отпадају почетком децембра, тако да су они уочи Божића без рогова, док женкама рогови отпадају на пролеће. Дакле, на основу тих података, можемо закључити да су летећи помагачи насмејаног брадатог деде женке“, рекла је Тоња Тодорова. А што се црвених носева јелена тиче:
„Тачно је да носеви северних јелена постају црвени када је напољу мразовито или када су дуго вукли санке. То се може објаснити чињеницом да је нос орган који је обилно снабдеван крвљу, а поред тога он учествује и у регулацији телесне температуре животиње. Има и других занимљивих чињеница, као што је, рецимо, она да јелени мењају боју крзна и очију у зависности од годишњег доба.“
Тоња Тодорова признаје да је екипа Регионалног историјског музеја у Благојевграду искористила еуфорију која је обузела људе пред празнике како би децу боље упознала са различитим животињским врстама. Програм је разрадило Природњачко одељење музеја.
„Ирваси су међу животињским врстама којима прети изумирање, а ми желимо да деци покажемо да је на нама одговорност да чувамо природу и да не смемо допустити да јелени у нашем сећању остану једино и само као главни ликови у бајкама о белобрадом старцу обученом у црвено-бело одело са торбом пуном поклона“ објаснила је Тодорова.
Превела: Ајтјан Делихјусеинова
Каже да се у Бугарској одавно не осећа странцем. Овде је његов дом, научио је бугарски језик и попут већине наших сународника занима се за политичку ситуацију у земљи. Али његова највећа страст, оно што његове дане испуњава светлошћу и смислом, су..
Удружење "BG Буди активан" упућује позив НВО, спортским клубовима и образовним институцијама да се придруже кампањи "НЕ незаконитим сметлиштима" и организују активности на превенцији загађења и стварања дивљих сметлишта. Иницијатива има за циљ да..
Село Гомотарци у околини Видина има чудну историју. Раније је ово северозападно село било на другом месту, километрима далеко од места где је сада. Након што је куга покосила велик део његових житеља, преживели су били приморани да запале своје куће и..
Александар Георгијев имао је свега 14 година када је учествовао на првом Међународном омладинском бијеналу „Бугарски трагови у свету – кистом, камером и..
Крум Младенов живи у селу Сливовик на северозападу Бугарске, где своје време дели између животиња и дувачког оркестра „Медењаци“. Радним данима он је..