Крај 2014. године донео је две вести – једну лошу и једну још гору. Прва вест, у ствари, и није тако лоша – потрошачке цене су у 2014. години опале за 1 одсто, тј. забележена је ниска инфлација која је склизнула у дефлацију. Али довољно је потражити мишљење било ког обичног грађанина како бисте схватили да ни један потрошач није осетио ово снижење цена код нас, али зато трговци, индустријалци или бизнисмени неће пропустити прилику да се пожале да су им опали приходи, што је довело до сужавања њихове делатности, па чак и до гашења радних места.
Дефлација је последица различитих фактора. Као главни узрок ове нежељене и погубне по бугарску привреду појаве најчешће се наводи појефтињење нафте и горива. Ово је само део истине, пошто је пад цена нафтних производа постао осетљивији тек средином године, док је дефлација регистрована током свих 12 месеци.
Друга и гора вест је да и даље милион и по од укупно 7,3 милиона Бугара живи испод линије сиромаштва, која у насиромашнијој земљи чланици Европске уније износи 145 евра месечно по глави становника. Или, граница сиромаштва код нас износи скоро колико дневница радника у развијенијим земљама.
Према мишљењу експерата, ово је, у ствари, и главни разлог за дуготрајну дефлацију – слаба потражња доводи до драстичног смањења потрошње, а отуда и до пада обима трговине и индустрије, као и укупне привредне активности.
Као што је у већем делу света и у Бугарској се током божићних и новогодишњих празника размењују поклони. Куповина поклона је подједнако битна како за оне који их праве, односно добијају, тако и за трговце и произвођаче, пошто време празника носи са собом повећану потражњу и потрошњу, а отуда и већи профит. Али резултати недавно спроведене анкете су показали да већина Бугара није била у финансијској могућности да купи поклоне. Што и не треба да нас чуди с обзиром на то да је милион и по Бугара потрошило тек 4,5 евра дневно током божићних и новогодишњих празника, док је милион бугарских пензионера на располагању имало свега 2,5 евра дневно за празнике. Али као што се обично дешава, колико је једна земља сиромашнија, толико богато живе у њеном врху. Ни Бугарска није изузета из тог правила, јер су крајем 2014. године порески обвезници властима „поклонили“ 8 луксузних возила Ауди А 8 и 12 аутомобила Опел Астра укупне вредности 500.000 евра.
Превод: Ајтјан Делихјусеинова
У 2023. години 47% укупног извоза Бугарске у Кину чинили су пољопривредни и прехрамбени производи. Што се тиче овог извоза у 2022. и 2023. години, Бугарска је заузела прво место међу земљама централне и источне Европе. Ово је објављено током састанка..
У првом кварталу 2024. године одобрено је више од 3 млрд евра брзих кредита, показују подаци које је објавила Бугарска народна банка (БНБ). Поређења ради, крајем јуна 2023. године одобрено је 2,5 млрд евра брзих кредита, што је раст од 22% или..
Ниво незапослености у Бугарској у јулу је износио 5,41%, саопштила је Агенција за запошљавање. Током протеклог месеца, регистровано је 152.844 незапослених, док је 14.542 особа нашло запослење. Такође, бележи се повећање броја пријављених слободних..
Бугарска је узела нови спољни дуг од 3 милијарде евра и 1,5 милијарди америчких долара, саопштило је Министарство финансија. Троструко издавање бугарских..
Сајам „Пољопривреда и све за њу“ одржава се 32. годину заредом у организацији Добричког сајмишта у данима између 28. и 31. августа. На сајму ће учешће..
Извоз воћа је у периоду јануар – мај 2024. године порастао за 5,2%, док је извоз бугарског поврћа у истом периоду смањен за 14,1% у односу на 2023. г,..