Први пут од доласка на власт 2002. године, конзервативна исламистичка партија турског председника Реџепа Тајипа Ердогана изгубила је потпуну парламентарну већину. Ердоганова Партија правде и развоја освојила је на изборима тек 40,8 одсто гласова. Изборни резултати су изузетно непријатан неуспех за Ердогана. Он је ставио све на једну карту да би остварио свој циљ – претварање Турске у председничку републику.
Ови избори су уједно били и референдум за и против модела „Ердоган“ који је концентрисао целокупну власт - изјавио је Љубомир Кјучуков, директор Института за економију и међународне односе. - Упркос неоспорним економским и социјалним успесима у првих 10 година управљања, тај модел је постепено почео да се исцрпљује, а утицај председника да ерозира.
Резултати парламентарних избора донели су и изненађење. Високи изборни цензус од десет одсто за улазак у Велику турску народну скупштину, познатију као Меџлис прешла је четврта политичка снага – Демократска странка народа створена 2012. г. Она обједињује како социјалдемократе које су носилац левичарског идејног начела, тако и низ прокурдских организација. Шта следи после ових избора - нови избори, коалициона или мањинска влада?
Тренутно су отворене све опције - наставља Љубомир Кјучуков. - За разлику од предизборне борбе, када су се све политичке странке определиле за поруку анти-Ердоган, сада коалиција свих странака против Партије правде и развоја изгледа мало вероватна. Разлог је у томе да две од њих - десничарска националистичка странка и левичарска прокурдска странка, имају неспојива политичка опредељења. Иако све три опозиционе партије тренутно негирају могућност да нека од њих ступи у коалицију са Партијом правде и развоја, такву варијанту не треба искључити. Према аналитичарима, за сада је могућност формирања мањинске владе вероватнија.
Очување политичке стабилности у Турској од кључног је значаја како за међународне, тако и за билатералне односе Бугарске и Турске. Не смемо заборављати да последњих година, поред тога што је наш јужни сусед стекао позиције регионалног лидера, претворио се и у глобални фактор када је реч о основним међународним питањима. Наша земља је заинтересована да Турска брзо формира нову владу и да та влада спроводи јасну и доследну спољну политику.
Постоји више сфера за које је Бугарска заинтересована, када је реч о њеним односима са Турском - каже Љубомир Кјучуков. - После 2010. током неколико година наши билатерални односи пратили су у већој мери динамику и проблематику турских интереса, о чему говори и затварање одељења за Балкан у бугарском Министарству спољних послова. Бугарска се повукла са Балкана у смислу активне спољнополитичке позиције. Последњих годину-две дошло је до извесне промене, али на овој етапи она се пре огледа у смањењу интензитета контаката, него у актуелизацији дневног реда. Током неколико година дошло је до прекида основног инструмента за билатералне дипломатске преговоре – Комисије за нерешена питања која је створена 2008. године. Сада је њен рад обновљен и интензивиран. Предмет разматрања су проблеми избеглица из Тракије, некретнине Бугарске егзархије, социјална права, питања енергетике, статус реке Резовске – другим речима, широк круг питања, чије ће се решење тражити. Велике актуелне теме наших билатералних односа су енергетика, безбедност, црноморска сарадња и не на последњем месту – избеглице из Тракије, које сам већ споменуо. Свака од тих тема је сама по себи велика и озбиљна и претпоставља активну сарадњу и интеракцију две земље.
Превод: Марина Бекријева, Катарина Манолова
„Страх тресе Покрет за права и слободе. Мислим на руководећи апарат,“ рекао је за БНР Корман Исмаилов, бивши председник омладинске организације Покрета. Према његовим речима, странком која је постала друга на парламентарним изборима у јуну, више не..
Привремена влада успешно је испунила свој главни задатак – организовање фер и транспарентних избора за Народно собрање и Европски парламент. Све активности су обављене транспарентно и благовремено, саопштила је Влада Димитра Главчева у извештају о..
Петоро људи из посланичке групе ће бити „растрзано“ приликом гласања за Владу, али је мало вероватно да ће јој дати подршку, рекао је за БНР један од оснивача странке „Величие“ Ивелин Михајлов. „Остали су категорино против. Имам снимак са пуковником..