Предстојеће потпуно помрачење Сунца, које су неки таблоиди назвали „Велико помрачење Америке“, очекује се 21. августа. Оно ће засигурно остати запамћено у историји светске астрономије. Два су разлога томе – с једне стране то је прво потпуно помрачење Сунца од 38 година наовамо на територији САД и прво од 99 година које ће ићи од једне до друге обале САД; с друге странето ће бити најмасовније посматрана астрономска појава од настанка људске цивилизације до данас. Овај датум ће остати незабораван и у историји Софијског универзитета „Св. Климент Охридски”. У савезној држави Небраска (САД) очекују долазак бугарске експедиције која ће снимити како Сунце баца Месечеву сенку на површину Земље, као и предавање астрофизичара Ганча Ганчева. Докторант на катедри „Астрономија“ Факултета физике Софијског универзитета бави се истраживањем плавих променљивих звезда великог луминозитета (масивних звезда) из галаксија Андромеда и Троугао. У свом предавању он ће се осврнути на информације које добијамо за време тоталне соларне еклипсе као и на безбедне начине за њено опажање. Поред бављења научним радом, у задњих 10 година Ганчо Ганчев посвећује значајно време и астро фотографији, а сада ће му се указати прилика да сними ову астрономску појаву. Земља је једина планета у Сунчевом систему, са које се може посматрати потпуно помрачење Сунца, тврди Ганчо Ганчев: „Пречник Сунца је 400 пута већи од пречника Месеца, а он је 400 пута ближе нас. То је одличан положај са којег је диск Месеца привидно исте величине као и диск Сунца. Према неким мерењима то није феномен који ће потрајати вечно. Установљено је да се Месец просечно годишње удаљава од Земље са око 4 сантиметра. За око 300 милиона година Месец ће бити толико удаљен од наше планете да нећемо моћи да опажамо потпуна, већ само прстенаста помрачења Сунца.“
Поред Ганча Ганчева у бугарској експедицији учествује и 5 чланова друштва „Ловци на помрачења“ – изузетно искусних астронома-аматера којима је досада пошло за руком да „ухвате“ 30 помрачења Сунца међу којима и та у Кини, Новосибирску, Турској и Замбији. Идеја о садашњој експедицији припада Ганчу Ганчеву као и организација подухвата која је потрајала око 2 године. Савезна држава Небраска није случајно изабрана као ни конкретна локација за опажање појаве – она је недалеко од града Триона, за које су карактеристични низак степен светлосног загађења и дуго трајање пуне фазе помрачења - 2 минута и 35 секунди (свега 7 секунди краће од оне у савезној држави Кентаки која је најдужа).
„Користићу истовремено неколико професионалних апарата са огледалним телеобјективом. Неки ће правити фотографије ширег изгледа лица места (неба и Земаљског пејзажа), а други ће бити опремљени дугим објективима, упереним према Сунчевој корони. „Фото-апарати ће бити синхронизовани помоћу рачунара, према томе ће бити у стању да сами снимају кадар за кадром. Циљ ми је да у току двоминутног помрачења добијем што је могуће више информације. Биће ми теже него код снимања астро пејзажа. Проблем је у томе што је на почетку помрачења Сунце веома јарко, док је у пуној фази изузетно тамно. Да бих успео да ухватим у објектив ерупције на Сунцу и истовремено звезде усред бела дана, снимаћу истовремено дуге и веома кратке кадрове мењаћу бленду и растојање фокуса. Циљ је да се на фотографији виде звезде, сунчева корона, па чак и Земљина рефлексија на тамни диск Месеца – биће то лик сиво-плавичасте боје. Неће бити лако да се то постигне али, надам се, да ће се после обраде слика добити добар резултат.
Када је у питању припрема снимања помрачења Сунца, занимљиво је и то што је једна породица из оближњег града Мулена уступила своју кућу експедицији на коришћење. „То су изузетно гостољубиви људи!“ – не скрива радост Ганчо Ганчев и наставља: „Добио сам мејл од локалног шерифа који је предложио да нам обезбеди места за паркирање и постављање фотографске опреме. То ће нам помоћи да још боље синхронизујемо посматрање помрачења Сунца. Радујем се што ћемо имати прилику да се дружимо са мештанима као и да представимо како наш факултет, тако и Бугарску“ – рекао је на крају млади астроном и обећао да део астро-фотографија уступи фонду БНР.
Превод: Ана Андрејева
Александар Георгијев имао је свега 14 година када је учествовао на првом Међународном омладинском бијеналу „Бугарски трагови у свету – кистом, камером и речју“ у Риму. На догађају одржаном током 2021/2022. године, остварио је велики успех, а слика..
Бугарски пензионери живе у условима који им не дозвољавају да уживају у својим позним годинама, за разлику од њихових вршњака у развијенијим земљама, сматра психијатар др Владимир Симов, који се овом професијом већ дуг и низ година бави..
Турска и Грчка очекују бољи род маслине него лани Род маслине у Турској ће ове године бити рекордан. Овогодишње обилно цветање маслина обећало је добар принос и дало наду маслинарима након слабе прошле сезоне, због које су цене..
Софија се још једном нашла под светлом рефлектора. Чувени модни магазин Vogue објавио је обимни чланак који баца светло на динамичан развој и јединствен..
Најбољи бугарски тенисер Григор Димитров ће пре сусрета с Новаком Ђоковићем 17. септембра у „Арени 8888 Софија“ одржати деци из различитих софијских школа..
Бугари су први на свету успели да превеслају најнепредвидивији океан – Северни ледени океан. Стефан и Максим Иванови су отац и син који су се и раније..