Бугарска задржава 51. позицију на ранг-листи индекса глобалне конкурентности Светског економског форума за 2018. годину. Сама по себи ова позиција је добра, посебно ако се има у виду да је истражено 140 земаља и то према 98 показатеља, а Бугарска је према резултатима нешто изнад просека.
У светским размерама посматрачи су најимпресиониранији назадовањем Швајцарске која је прво место уступила САД. Међутим, у Бугарској се највећи значај придаје лидерској позицији наше земље на Балканском полуострву – она је испред Pyмуније (52.), Грчке (57.), Typске (61.), Cрбије (65.), Црне Горе (71.), Aлбaније (76.), Maĸeдoније (84.) и Бocне и Xepцeгoвине (91.). То је већ заиста позитивна ствар и јасно говори о привреди наше земље. Добра конкурентност је на првом месту резултат доброг развоја и увођења информационих и комуникационих технологија, као и нелошег иновативног капацитета. Најгори су показатељи Бугарске у области управе, здравства и финансијског система.
Ове добре позиције бугарског бизниса у погледу међународне конкурентности говоре да привреда у земљи не само бележи раст него је и тај раст квалитетан и у потпуности одговара савременим захтевима какви су иновације, високе технологије, дигитализација, висока додата вредност. Све то са своје стране утиче на извоз бугарске робе и услуга на светска тржишта. А према званичној статистици, он је у доброј кондицији и један је од главних мотора који вуку /напред и горе/ БДП земље. Други фактор од значаја за добру конкурентност бугарске привреде је људски ресурс. Он се из економских природних разлога смањује, али у Бугарској још имамо квалитетну радну снагу која поседује добре професионалне вештине, при чему зараде односно трошкови рада послодавца остају на подношљивом нивоу упркос сталном расту. Не треба заборављати да и порези снажно утичу на конкурентност привреде, јер у извесној мери поскупљују финалну продукцију. У Бугарској ствари стоје добро и у том погледу – примењује се јединствена пореска стопа од 10%.
То што стручњаци Светског економског форума не оцењују високо управу, здравство и финансијски систем код нас је у извесном смислу разумљиво, а и ово није нека новина за власти или грађане земље. На листу бирократских препрека и баријера може се још ставити корупција у дотичној управи против које се води борба али су резултати, бар за сада, још увек неубедљиви. Здравство је болесно и то је тачно, али се управо сада припрема његово лечење путем низа реформи.
Помало чудновата је слаба оцена дата бугарском финансијском систему с обзиром на чињеницу да се у вези са званичним захтевом Бугарске за приступање зони евра она управо сада припрема за провере и ревизије од стране Европске централне банке. Али генерално стручњаци и банкари су мишљења да су банковни и финансијски систем у нашој земљи стабилни и не крију неко непријатно изненађење. Међутим, у процесу процене и састављања ранг-листи Светски економски форум примењује највише светске стандарде. Због тога је могуће да неки његови закључци не милују слух, али зато пак похвале звуче као сасвим заслужене.
Превод: Албена Џерманова
Бугарска је узела нови спољни дуг од 3 милијарде евра и 1,5 милијарди америчких долара, саопштило је Министарство финансија. Троструко издавање бугарских обвезница изазвало је огромно интересовање међу инвеститорима, што је омогућило постизање..
Извоз воћа је у периоду јануар – мај 2024. године порастао за 5,2%, док је извоз бугарског поврћа у истом периоду смањен за 14,1% у односу на 2023. г, показују подаци Министарства пољопривреде. У првих пет месеци године извезено је 4.100 т лубеница..
Оживљавање руралних подручја је важан компонент у борби против климатских промена. Једна од најефикаснијих стратегија за то је подстицање развоја одрживе пољопривреде. Ово је изјавила заменик министра пољопривреде Лозана Василева на отварању..
Бугарска је узела нови спољни дуг од 3 милијарде евра и 1,5 милијарди америчких долара, саопштило је Министарство финансија. Троструко издавање бугарских..
Сајам „Пољопривреда и све за њу“ одржава се 32. годину заредом у организацији Добричког сајмишта у данима између 28. и 31. августа. На сајму ће учешће..
Извоз воћа је у периоду јануар – мај 2024. године порастао за 5,2%, док је извоз бугарског поврћа у истом периоду смањен за 14,1% у односу на 2023. г,..