Бугарска се на истоку граничи с Црним морем, стога не треба да нас чуди то што је наш народ испредао бројне легенде о њему. Према једној од њих, ово море су назвали Црним због великог броја бродолома у њему. Које тајне крије Црно море? Ово питање је себи поставио милијардер Ханс К. Раузинг, оснивач Expedition and Education Foundation. У потрази за одговором је Раузинг покренуо и финансирао Black Sea MAP – један од највећих пројеката археолошких истраживања у свету. Руководилац пројекта је проф. Џон Адамс с Универзитета Саутхемптон. Према првобитним плановима, пројекат је требало да се реализује у Турској, али је због великих бирократских препрека екипа научника одлучила да истраживање спроведе у територијалним водама наше земље. Бугарска је брзо уклонила административне препреке и дала зелено светло за спровођење истраживања која су трајала од 2015. до 2017. године. С бугарске стране су на чело пројекта дошли доц. Људмил Вагалински, тада директор Националног археолошког института при Бугарској академији наука и др Калин Димитров из Центра за подводну археологију у Созополу. У истраживањима су научници користили најсавременију опрему која је постављена на роботизовану платформу на даљинско управљање, која се креће тик изнад самог дна мора. На овај начин се прикупљају подаци о бродоломима и промени нивоа Црног мора након последњег леденог доба.
По речима дра Калина Димитрова, у том периоду је Црноморска обала Бугарске претрпела значајне промене:
Ниво Црног мора има један минимум који је достигао дубину од преко 100 м, у самом јеку леденог доба. Тада је велики део водених ресурса у северној хемисфери заледио. У следећој фази, топљењем леда, ниво мора је порастао, али веза између њега и Босфора није успостављена. Вероватно је био неки период када је Црно море било слатководно, пошто су притоке које су се уливале у море биле веће у односу на испаравања. У ствари, ниво Црног мора је у једном тренутку био виши него онај Медитеранског мора. Касније је, топљењем леда, ниво Светског океана порастао и све се изокренуло. Тако је Црно море постало слановодно, каже Калин Димитров.
А истраживаче је највише импресионирао:
Велики број потонулих дрвених бродова који, практички, покривају добар део историјског периода који проучавамо, а исто тако и то да су изузетно добро очувани, каже др Димитров. Током друге и треће године истражили смо укупно 61 брод из периода када су данашње бугарско приморје насељавали грчки колонисти, до 19. века. Ови бродови су били на дубини од 40-50 м до 2 км у две велике зоне које смо истражили. Једна се налази испред јужног дела бугарског приморја, а друга – на северу нашег приморја, трасом пропалог Јужног тока.
На основу пронађених олупина бродова, можемо нешто више сазнати о економском развоју тог подручја – од римске и ране византијске епохе до контаката са земљама западне Европе, први од којих су, судећи по бродоломима, успостављени крајем 13. века. Ево шта је још рекао др. Калин Димитров:
Најстарији бродолом који смо имали прилику да истражимо условно смо назвали „Одисејев брод.“ Реч је о пловилу с почетка 4. века пре Христа, који лежи на дубини од око 1.700 м у северној зони. Вероватно је у питању војни или војно-трговачки брод. Практично је идентичан броду који је приказан на једној веома познатој грчкој вази у црвенофигуралном стилу, која се чува у Британском музеју. На њој је приказан мит о Одисеју који пролази крај сирена.
Паралелно са истраживањима остатака потонулих бродова у отвореном мору, почела су и археолошка ископавања објекта који је пронађен крајем седамдесетих година минулог века, пред ушћем реке Ропотамо. Реч је о насељу из раног бронзаног доба.
Научници се надају да ово није крај истраживања подводних археолошких богатства Црног мора, те да ће бити и других спонзора који ће подржати пројекат Black Sea MAP.
Превод: Ајтјан Делихјусеинова
Фотографије: Black Sea MAP/ Центар за подводну археологију – СозополИ ове године је испред Џумаја џамије у Пловдиву обележен Дан ашуре. Домаћин догађаја је Регионално муфтијство, уз подршку Општине Пловдив. Становници и гости града пробали су ову укусну посластицу, а за добро расположење окупљених побринула се група..
Општина Казанлак организује неколико догађаја поводом обележавања 156. годишњице смрти Хаџи Димитра и његових бораца и 187. годишњице рођења Васила Левског. Локална управа је путем своје званичне Фејсбук странице саопштила да ће у уторак, 16. јула,..
Софијски универзитет „Св. Климент Охридски“ дочекаће више од 300 научника из целог света на традиционалној међународној конференцији Европског удружења за библијска истраживања. Организатори форума, који ће се одржати од 15. до 18. јула, припремили..
Бугарска православна црква и њени верници 29. августа обележавају успомену на Усековање главе Светог Јована Претече и Крститеља. Свети Јован Претеча..
Данас, 28. августа, у многим крајевима наше земље Бугари прослављају празник Успења Пресвете Богородице по старом календару, заједно са већином осталог..
Јутрос је у храму Успења Пресвете Богородице у Делчеву, у Северној Македонији, Његово Високопреосвештенство Митрополит неврокопски Серафим предводио..