Бугари зарађују мало и троше мало. Они су на последњем месту на европској ранг-листи потрошње по глави становника са 56% од просечног нивоа у ЕУ. Ниво прихода и трошкова бугарских домаћинстава показује да тренутно ствари заиста нису баш ружичасте, али се оне ипак постепено и умереним темпом побољшавају. Углавном зато што дохоци стално и стабилно расту што пак Бугарима омогућује све већу и већу потрошњу.
Просечни укупни доходак по члану домаћинства у другом кварталу ове године износи 791 евро а у односу на исти период 2018. он бележи раст од 4,9%, пoĸaзују подаци Националног завода за статистику. Приходи Бугара су углавном од зараде а у мањем делу – од пензије, социјалних примања, најамнине, властитог бизниса и других улагања. У исто време укупни трошак по члану домаћинства у другом кварталу износи 706 евра што значи да је он порастао за 5,3% у односу на исти квартал 2018. године. Највећи део чине трошкови за храну (31,4%) а иза њих су они за стан (15,5%), порезе и доприносе за социјално осигурање (14,2%), као и зa тpaнcпopт и комуникације (11,7%).
Да би се схватило шта се крије иза ових бројки, оне се морају упоредити са истим показатељима у осталим земљама ЕУ, јер ће тако постати јасно које је место Бугарске на економској мапи уједињене Европе. Међутим, пре се може рећи да је слика и ту мрачна, али опет са позитивном перспективом. Ако говоримо о дохоцима просечног Бугарина, морамо их упоредити са дохоцима у осталим земљама ЕУ и то пре свега у светлу реалне и фактичке куповне моћи. Тако је, јер плате у Бугарској можда и нису нарочито велике, али и цене низа робе и услуга нису тако високе као у развијенијим европским државама. У питању је „паритет куповне моћи“. За нашу земљу тај показатељ је тек 50% од просека за ЕУ, при чему далеко испред нас су земље попут Хрватске, Румуније и Мађарске. Луксембург је на првом месту за 2017. годину са читава 254% изнад просека за ЕУ.
Све то говори о томе да гледано кроз призму статистике потрошња у Бугарској је скоро упола мања у односу на остале европске земље. У исто време управо ова унутрашња потрошња је главни покретач раста БДП. У другом кварталу 2019. године он је забележио раст од 3,3% у поређењу са истим кварталом претходне године и раст од 0,6% у односу на први квартал 2019. То показују оцене стручњака Националног завода за статистику. Највећи удео у расту БДП има крајња потрошња – 76,3% што чини 11 милијарди евра.
Основ за оптимизам у погледу унутрашње потрошње су подаци о расту доходака становништва. Последњих година они бележе редован раст на годишњем нивоу од 5% до 10%, у зависности од економских сектора. Средином 2019. године месечна бруто зарада у Софији већ износи преко 884 eвра, док је у целој земљи она 644 eвра, показују подаци Националног завода за статистику. To знaчи да су зараде порасле за 12% у односу на јун 2018. То је прилично добар резултат и уколико се задржи и наредних неколико година, Бугари и Бугарска ће напредовати на европској ранг-листи доходака и потрошње и још више ће се приближити просечним условима живота у ЕУ што ће бити добро како за Бугаре, тако и за земљу као члана ЕУ и кандидата за улазак у еврозону.
Превела: Албена Џерманова
Бугарска је узела нови спољни дуг од 3 милијарде евра и 1,5 милијарди америчких долара, саопштило је Министарство финансија. Троструко издавање бугарских обвезница изазвало је огромно интересовање међу инвеститорима, што је омогућило постизање..
Извоз воћа је у периоду јануар – мај 2024. године порастао за 5,2%, док је извоз бугарског поврћа у истом периоду смањен за 14,1% у односу на 2023. г, показују подаци Министарства пољопривреде. У првих пет месеци године извезено је 4.100 т лубеница..
Оживљавање руралних подручја је важан компонент у борби против климатских промена. Једна од најефикаснијих стратегија за то је подстицање развоја одрживе пољопривреде. Ово је изјавила заменик министра пољопривреде Лозана Василева на отварању..
Бугарска је узела нови спољни дуг од 3 милијарде евра и 1,5 милијарди америчких долара, саопштило је Министарство финансија. Троструко издавање бугарских..
Сајам „Пољопривреда и све за њу“ одржава се 32. годину заредом у организацији Добричког сајмишта у данима између 28. и 31. августа. На сајму ће учешће..
Извоз воћа је у периоду јануар – мај 2024. године порастао за 5,2%, док је извоз бугарског поврћа у истом периоду смањен за 14,1% у односу на 2023. г,..