Без обзира на то што споља не делује тако упечатљиво и привлачно, црква Светог Георгија у селу Орешец у околини Белоградчика већ два века топло прима у свој загрљај свако ко је прекорачио њен праг. Ликови светаца насликаних на зидовима и куполи храма сијају јарким бојама. Посетиоце неће оставити равнодушним и блиставо жуто Сунце и Месец насликани с обе стране улазних врата цркве, као траг дохришћанске епохе.
„На фрескама доминирају јарко жута, наранџаста, црвена и изразито плава боја,“ прича проф. Раја Заимова с Института за балканистику Бугарске академије наука. „Већину фресака насликали су школовани зографи што објашњава одсуство редоследа и поштовања канона. Тако, рецимо, уместо лика Пресвете Богородице на олтару видимо сцену Тајне вечере Исуса са апостолима, која делује као да је дечјом руком нацртана. Дакле, у првом плану је појединац, творац који слика вођен властитим схватањима – Света Марина је приказана с чекићем у руци спремна да убије ђавола, док Свети Харалампије држи корпицу пуну алата којим ће протерати лоше духове и болести. Или, сликар показује поштовање према свецима, али с друге стране додаје и нешто ново, нешто из стварног живота како би свеце чудотворце приближио богомољцима.“
С извесном наивношћу и несразмерним пропорцијама приказани су и ликови на иконостасу који красе не само иконе, већ и сцене мита о настанку света – Господ је приказан као старац, а Адам и Ева су тамнопути јер је Бог човека створио од блата.
Али поред богонадахнутих сликара у осликавању храма су учествовали и творци из чувене Тревненске ликовне школе. О томе сведоче имена која су сликари својеручно исписали изнад улазних врата храма. 1866. године је свој потпис оставио и Витан Николов – унук оснивача школе папе Витана. Дело ових вештих мајстора су дуборез и дрвени под (душема) у храму, а исто тако и звонара.
Звоник са звоном, које је према проф. Раји Заимовој један од најбољих доказа одличног рада мајстора, одвојени су од цркве. У дворишту храма налази се чесма с које тече лековита вода чије врело је горе у планини. Овде су и оброчни крстови, остаци старог гробља, рушевине старе манастирске школе опкољене зидовима од кречњачког камења.
Упркос томе што је опстала два столећа, црква у Орешецу носи бројне ожиљке и ране. А није ју нагризао само зуб времена него су јој велике штете нанели и злонамерни људи у налету лудила. Као и сви остали храмови у околини, тако је и црква Светог Георгија у доба комунизма служила за шталу. Неким чудом су њене фреске непроцењиве вредности сачуване до данас, али пукотине на зидовима прете да их униште. Потребна је хитна рестаурација. Тренутно су у току радови на санацији темеља, зидова и крова храма.
Смештен у селу Орешец, недалеко од Белоградчишких стена, и свега неколико метара удаљен од пећине Венеца храм Светог Георгија има све шансе да постане једна од омиљених дестинација за поклоничка путовања.
Сунчев брег је претекао турско летовалиште Мармарис као најповољнија дестинација за породични одмор. Истраживање британског листа The Independent упоређује цене 10 основних артикала, укључујући храну, пиће и производе за заштиту од сунца и утврђује да наше..
У Бугарској има више од 5.000 пећина, не зна се која од које лепша, тајанственија и неприступачнија, свака од којих има своју причу и чар и већ деценијама својом лепотом плени пажњу и спелеолога и туриста. А ево и неких од пећина које можете..
Недалеко од Ловеча, између села Дојренци и Дренов, током изградње будуће трасе ауто-пута „Хемус“ откривено је јамско светилиште старо седам хиљада година које је окружено обредним јарком. Сондажна археолошка истраживања на локалитету отпочела су пре..