Последњих недеља политички живот у Бугарској се „врти“ око тзв. компромата – јавно објављених материјала којима се дискредитују водеће политичке фигуре. Облици су различити и мењају се – аудио-снимци разговора, фотографије које приказују приватне тренутке политичара, SMS поруке и четови на друштвеним мрежама између представника власти и бизнисмена. И све се то ради у доба кризе Covid-19, када се ширење новог коронавируса не зауставља, што повећава осећај нестабилности и доводи до скоро „пандемијског“ раста напетости у друштвено-политичком животу земље. Шта о томе мисле политички аналитичари?
Професор Универзитета у Великом Трнову др Иво Инџов сматра даразмена SMS порука и објављивање аудио-снимака и четова између бизнисмена и представника власти или људи из њиховог окружења нису сами себи циљ.
„Не постоји јединствени сиже. Комуникациона средства ове врсте су у масовној употреби и ми не знамо шта је истина, шта је део истине и шта је лаж. Међутим, ако се покаже да је све тачно, да су информације истините, да оне стварно расветљавају околности везане за особу која има велику власт и ако истражни органи ћуте, то ће изазвати јавни гнев. Важно је да у предизборном периоду, који се ближи, политичке снаге и грађанска удружења изађу са јаснијим и усмеренијим порукама. Потребно је улити наду бугарском народу који је изгубио веру. Не могу се политичке дивиденде добијати само од критике на рачун противника“.
У интервјуу БНР професор политичких наука на Новом бугарском универзитету у Софији Евгениј Дајнов изјављује да „власт код нас нема никакве везе са политиком“
„Политика је транспарентно остваривање власти пред погледом публике и под контролом публике, у оквиру ограничења, која намећу закони и Устав. У Бугарској нема политике. Одлуке се доносе тајно и зато се ударац наноси помоћу „тајних компромитујућих материјала“. Другим речима, имамо остваривање политичке моћи, борбу за власт и борбу за задржавање власти. Једина политика у Бугарској, која и одговара дефиницији политике, јесу протести. Очито је да ће протеста бити све више, јер савремено друштво не може да живи без политике. Међутим, грађани не могу да надокнаде постојање власти која излази ван контроле и постоји да би конзумирала друштвене ресурсе. И то је то. Ништа се неће променити спровођењем ситних реформи. Морамо почети од нуле. Пре 1989. године није било политике, нема је и данас“.
Зашто је главни разговор посвећен компроматима, а не политици и има ли шансе да се то промени?
Добра шанса се никада не сме искључивати уколико желимо нешто позитивно – каже политиколог проф. Петар-Емил Митев. – Сада међутим, имамо неколико кључних тачака. Две основне политичке снаге – владајућа партија ГЕРБ и опозициона Бугарска социјалистичка партија /БСП/, се налазе у критичној фази а веома вероватно је да су оне у преткризној фази. На позадини рата компромитујућим материјалима сви изгледају жалосно. Јавност стиче осећај да, због одсуства пристојности и поштености, полако и скоро неприметно тонемо у мочвару. Али припремају се нови политички пројекти. И мада они још увек нису довољно јасни, најављује се алтернатива актуелној влади. Јасније прогнозе бићемо у стању да направимо можда у јесен“.
Саставио и уредио: Красимир Мартинов
Превела: Албена Џерманова
Фотографије: БГНЕС, БНР, архиваНа почетку политичких консултација о именовању прелазног премијера и владе, председник Румен Радев је навео да је предизборна кампања практично већ почела. Према његовим речима, 50. сазив Народног собрања није успео да формира владу и Бугарска неминовно..
Бугарску чекају седми узастопни парламентарни избори у последње три године. Разлог за то су три неуспела покушаја формирања редовне владе у оквиру 50. сазива Народног собрања. Какво је стање демократије и политичког система у нашој земљи у..
Партија "Постоји такав народ", којој је поверен трећи и последњи мандат за састав владе у оквиру 50. сазива Народног собрања, није предложила владу и вратила мандат председнику Румену Радеву. Сагласно последњим изменама Устава Републике..