Данас Бугарска бира 45. сазив Народног собрања. Од почетка демократских промена у земљи 1989. године ово су 11. по реду парламентарни избори. У најновијој историји Бугарске прво демократско гласање је за Велико народно собрање. Оно је одржано 10. јуна 1990. године.
На данашњим изборима учествује 30 партија и коалиција.Поређења ради, на претходним изборима 2017. године учествовало је 18 партија и 9 коалиција. Укупан број бирачких места у земљи премашује 11.000, при чему су предвиђене и мобилне гласачке кутије за особе са инвалидитетом и бираче у карантину због Covid-19. У нешто изнад 9.300 бирачких места омогућено је машинско гласање.
Територија Бугарске је подељена на 31 вишемандатну изборну јединицу. Минимални број посланичких мандата, који треба да гарантује политички плурализам, за једну изборну јединицу је 4. Бугарски парламент има 240 посланичких места.
Очекује се да ће на парламентарним изборима данас у иностранству гласати рекордан број Бугара. Поднето је преко 87.000 пријава за гласање што је скоро двоструко више у односу на 2017. годину, када их је било нешто изнад 45.000.
Сада је у иностранству отворено 465 бирачких места у 69 држава. Године 2017. у 371 бирачком месту ван граница наше земље гласало је преко 117.000 Бугара. Очекује се да ће излазност на овим изборима у иностранству бити још већа.
Највише бирачких места отворено је у Немачкој (69) и Шпанији (53). У Великој Британији, САД и Турској максимално дозвољени број бирачких места сагласно бугарском Изборном законику је 35, с обзиром да су у питању земље које нису чланице ЕУ.
На почетку политичких консултација о именовању прелазног премијера и владе, председник Румен Радев је навео да је предизборна кампања практично већ почела. Према његовим речима, 50. сазив Народног собрања није успео да формира владу и Бугарска неминовно..
Бугарску чекају седми узастопни парламентарни избори у последње три године. Разлог за то су три неуспела покушаја формирања редовне владе у оквиру 50. сазива Народног собрања. Какво је стање демократије и политичког система у нашој земљи у..
Партија "Постоји такав народ", којој је поверен трећи и последњи мандат за састав владе у оквиру 50. сазива Народног собрања, није предложила владу и вратила мандат председнику Румену Радеву. Сагласно последњим изменама Устава Републике..
У досадашњој прелазној влади, премијер Димитар Главчев истовремено је обављао функције председника Владе и министра спољних послова. Новоименовани..
Део парламентарно заступљених формација изразио је своје резерве у вези са саставом нове прелазне владе коју је предложио Димитар Главчев. За разлику од..
Кандидат за прелазног премијера и досадашњи привремени председник владе, Димитар Главчев, представио је састав прелазне владе председнику Румену Радеву,..