24. јуна Бугарска православна црква и верници обележавају празник рођења светог Јована Претече и Крститеља Господњег. У црквеном календару одређено је још неколико датума када се одаје пошта том свецу, а осим тога сваки уторак у години посвећен је њему. 24. јуна славимо и један од највећих бугарских народних празника – Ивањдан, који је посвећен биљкама, води, сунцу и ритуалима за здравље. Повезујемо га и са некадашњим гатањима за љубав и удају.
Најраспрострањеније је веровање да биљке убране на тај дан пре изласка сунца имају изузетна лековита својства. Савремени травари а и људи који у својој свакодневици користе лековите биљке, заиста на Ивањдан устају усред ноћи и одлазе по ивањско биље. Лековиту и заштитну функцију има и ивањски венац који су некада девојке плеле од лековитог биља. Такве функције има и руковет лековитог биља. Веровало се да треба убрати 77,5 биљака, јер према народу на свету има 77 болести, а она половина биљке лечи болести без имена. Народни исцелитељи познају тих 77 биљака, а ону половину беру затворених очију. Руковет лековитог биља убраног на Ивањдан се осуши и чува у кући, јер се у народу веровало да се њиме могу излечити свакакве болести.
У народним песмама које се певају на Ивањдан обично се опева митски јунак Ењо који је кренуо по лековито биље.
Веома популарна је легенда која каже да се на Ивањдан Сунце рано ујутру купа у „живу воду“ и „плеше“ од среће. А затим креће ка зими. Ако неко види тај бајни Сунчев плес, биће здрав током целе године. На Ивањдан Сунце благосиља све реке, језера, изворе. Некада су се млади и стари купали пред само свитање зоре у оближњој реци или се умивали росом за здравље. Кажу да на Ивањдан вода почиње да тече чак и из пресушених извора.
У многим местима Бугарске данас се одржавају реконструкције обичаја на Ивањдан. Пали се и ивањска ватра – како би се повећала снага небеске ватре.Са магичном снагом тог дана године повезује се и веровање да у ноћи пред Ивањдан скитнице и преваранти обилазе поља и краду туђу плодност. Народ је још веровао да се на местима где је закопано благо на Ивањдан појављују сабласне ватре.
Ипак, Ивањдан је као народни празник највише везан за људско здравље – једна од највећих вредности нашег народа у свим историјским периодима.
Уредила: Албена Безовска
Превела: Албена Џерманова
Данас свој 80. рођендан слави један од најпознатијих кларинетиста у Бугарској – Никола Илијев. Рођен 7. марта 1944. године у асеновградском селу Конуш, он је одрастао у музичкој породици – његова мајка пева народне песме, а већина рођака свира на..
Један од симбола Бугарске је мартеница за коју се верује да највљује пролеће и тера таму. Сваког првог марта, чак и када су далеко од отаџбине, Бугари својим рођацима и пријатељима дарују упредене беле и црвене нити, упућујући им жеље за здравље и..
Дан након Светог Трифуна, празника виноградара и винара, чланови аматерског фолклорног ансамбла из локалног читалишта у дрјановском селу Гостилица реконструисаће народни обичај познат као „јалова понуда“. Ради се о празнику који обилује елементима спектакла..
Народне песме и игре ће и ове године окупити љубитеље бугарског фолклора у Жеравни. Овогодишње издање Фестивала народне ношње одржаће се између 23. и 25...