Камени мостови у Родопима, који су чврсто стали на своје камене ноге, друже се с временом. И мада их често називају „римским мостовима“, највероватније су они изграђени у средњовековљу, пише Иван Балкански у својој књизи „Стари мостови у Крџалијском округу”. Данас се удружење „Мештра” латило задатка да открије тајну њихове лепоте и отпорности на време. Крајем овог месеца оно ће спровести теренско истраживање у планини. Река Арда је главни центар око којег су изграђени већи мостови.
„Ови објекти нису добро истражени – недостају поуздане информације и документи о њиховој изградњи и њиховим одржавањем, нити о томе ко их је пројектовао и градио – прича руководилац пројекта арх. Иван Колев. – Веома је занимљиво како су ти мостови грађени као јединствен систем за прелажење великих водених баријера у Родопима. У том смислу занимљиво је да ли су они били део једне идеје или је сваки од њих подигнут у различитом временском периоду различитим поводом. Међутим, пажњу привлачи једна чињеница – када погледамо мапу Родопа и реке Арде, види се да су велики мостови и читавом низу отприлике на једнаком растојању један од другога. А по мом мишљењу, то значи да они представљају унапред промишљен систем и његова анализа би доказала ту идеју.”
Удружење „Мештра” ће у сарадњи са Историјским музејом у Ардину, Регионалним историјским музејом у Крџалију и уз помоћ волонтера проверити какво је стање камених мостова, да ли су они очувани у свом првобитном облику или су можда претрпели неке промене. Радиће се у Ардину, Крџалију и Смољану, где се налази преко сто камених мостова. За сваки од њих биће припремљени актуелни и архивски подаци, анализа тренутног стања и аутентичности. Све информације ће бити доступне на специјалном сајту, а у будуће ће се оне користити за обнову мостова.
„Мостови су тако добро очувани, јер представљају конструкцију која је позната још из древности – каже арх. Иван Колев. – То значи, да су до индустријске револуције коришћени скоро исти грађевински системи који су стално унапређивани. Мостови у Родопима су међу последњим примерима овог типа архитектуре, пре него што се појаве метални, па затим и бетонски мостови. Зато можемо рећи да су они отпорни управо захваљујући обогаћивању знања и технологија током времена.”
Једним од симбола Родопа сматра се Ђавољи мост на реци Арда. Он је тролучни, дуг је 66 м, широк – 3,4 м и висок – 12 м. Подигнут је почетком 16. века по наруџби султана Селима I и важио је за један од главних саобраћајних веза Родопа са Западном Тракијом.
Једна од бројних легенди каже да се у води испод моста у одређеном делу дана огледа ђаво.
Извор: Интервју програма „Христо Ботев” БНР са арх. Иваном Колевим
Саставила: Дијана Цанкова
Уредила и превела: Албена Џерманова
Фотографиjе: Удружење „Мештра”, архива
Бугарска православна црква и њени верници 25. јула славе Успење Свете Ане – мајке Пресвете Богородице. Ана је са својим мужем Јоакимом 50 година живела без деце, а онда је у позним годинама родила Марију. Ова светитељка се сматра заштитницом..
Током спасилачких ископавања пронађено је 17 гробних хумки на некрополи на подручју римске колоније Улпија Рацијарија, у близини Арчара, Област Видин, од којих је пет гробница и 12 гробних јама. Ово је саопштио Здравко Димитров с Националног археолошког..
Бугарска православна црква и њени верници 20. јула славе успомену на старозаветног пророка Илију. О поштовању нашег народа према овом богоугоднику сведочи и мноштво православних храмова подигнутих њему у част. Житије светитеља обилује бројним..
Бугарска православна црква и њени верници 29. августа обележавају успомену на Усековање главе Светог Јована Претече и Крститеља. Свети Јован Претеча..
Његова светост Патријарх Бугарски и митрополит Софијски Даниил служио је празничну архијерејску свету литургију у саслужењу с Браницким епископом..