Цене робе и услуга у Бугарској су забележиле раст. То се дешава након троструког повећања цене природног гаса од почетка године и раста цене топлотне и електричне енергије средином овог лета. У глобалном плану веће цене енергената нису изненадиле државе – оне су се спремале за инфлацију, међутим та је инфлација најснажније погодила слабије привреде.
Постоји опасност да у Бугарској, где су дохоци већ годинама вишеструко нижи од просека за ЕУ, сада још веће групе становништва остану не само без новца за грејање у зимским месецима, него и без новца за нормалну исхрану и здравство.
Забрињавају последњи подаци истраживања Института за социјална и синдикална истраживања Конфедерације независних синдиката Бугарске (КНСБ) спроведеног почетком септембра. Према истраживању, најбрже расту цене традиционалних за Бугаре прехрамбених производа. Пшенично брашно је поскупело за 7,3%. Према стручњацима, разлог за то је скупо зрно на међународним тржиштима и његов утицај код нас. Осим тога, произвођачи хлеба су у септембру повећали цене бар за 0,10 лева због раста цене енергената. Прогнозира се даље поскупљење. Неке врсте поврћа су такође знатно поскупеле у односу на прошлу годину, показује истраживање КНСБ. При томе, реч је о сезонском поврћу – краставцу, парадајзу, паприци од којих се спрема традиционална за многе бугарске породице зимница.
„Због тога сматрамо да ће и у наредним месецима најпогођенија бити управо сиромашна домаћинства, што значи да ће сиромашни бити још сиромашнији” – каже Виолета Иванова, експерт са Института за социјална и синдикална истраживања при КНСБ.
„Из истраживања се види да се у административним областима попут Благоевграда, Ћустендила, Видина, Хаскова, где су зараде за око 30% ниже од просечних за земљу, запажа знатно већи од просека за Бугарску раст цене основних намирница. Дакле, животни стандард у овим административним областима је знатно нижи а цене већ постају социјално неподношљиве за људе, – подвлачи Виолета Иванова. По њеним речима, најпогођенији су сиромашнији региони где месечне зараде остају испод 1.000 лева (500 евра), код просека за земљу од 1.525 лева (763 евра). У исто време у Бугарској има и развијенијих у економском погледу општина у којима је просечна зарада већа од оне у целој земљи. – Ова све већа разлика у дохоцима у различитим регионима је забрињавајућа, јер темпо раста зарада у сиромашнијим регионима неће надокнадити раст цена.”
Из КНСБ прогнозирају да ће од 1. јануара топлотна и електрична енергија поново поскупети и то ће додатно повећати износе на рачунима за централно грејање и струју. Проблем код нас је да ће, због тих високих износа на рачунима, људи смањити трошкове за основне намирнице и определиће се за куповину робе нижег квалитета. Поред тога, они неће бити у стању да издвајају новац за здравство, образовање, културу.
„Сматрамо да ће се до краја године трошкови живота повећати за 5%, а можда и више“ – наводи Виолета Иванова.
„То значи да у трочланом домаћинству које чине 2 запослене особе и 1 дете, свака од запослених особа мора да има доходак од 1.010 – 1.020 лева (скоро 510 евра). КНСБ брани свој став да се од 1. јануара идуће године минимална зарада мора повећати за 17,5% односно на 764 лева (380 евра). Осим тога, потребно је повећање зарада у јавном и приватном сектору у просеку за 13%. Тако би у 2024. години би минимална зарада износила 50% просечне зараде у земљи. А то је и један од основних услова за који се очекује да ће бити усвојен од стране Европске комисије и обавезан за све земље чланице Уније.
Превела: Албена Џерманова
Фотографиjе: БГНЕС
Министарство финансија израдило је нацрт Закона о тржиштима криптоимовине, којим ће се регулисати трговина овим типовима инструмената, преноси Радио Софија. Ова иницијатива је одговор на европску Уредбу о тржиштима криптоимовине (MiCa), која ступа на..
У 2023. години 47% укупног извоза Бугарске у Кину чинили су пољопривредни и прехрамбени производи. Што се тиче овог извоза у 2022. и 2023. години, Бугарска је заузела прво место међу земљама централне и источне Европе. Ово је објављено током састанка..
У првом кварталу 2024. године одобрено је више од 3 млрд евра брзих кредита, показују подаци које је објавила Бугарска народна банка (БНБ). Поређења ради, крајем јуна 2023. године одобрено је 2,5 млрд евра брзих кредита, што је раст од 22% или..
У 2023. години 47% укупног извоза Бугарске у Кину чинили су пољопривредни и прехрамбени производи. Што се тиче овог извоза у 2022. и 2023. години,..
Министарство финансија израдило је нацрт Закона о тржиштима криптоимовине, којим ће се регулисати трговина овим типовима инструмената, преноси Радио..