У Пловдиву је почела прва у Европи производња јестивих биолошки разградивих чаша за кафу.
Идеја о овој иновацији пала је на памет Мирославу Запрјанову, који је први покушај производње јестиве чаше начинио код куће, у шпорету. Од идеје до њене реализације протекло је 10 година. У том периоду разрађена је технологија, рађене су економске анализе у вези са почетком производње, тражени су инвеститори и формирана је екипа.
„Производња наших чаша има два аспекта, – прича Мирослав Запрјанов. – Као прво, она смањује стварање угљен-диоксида. У поређењу са пластичним чашама, код производње наших чаша се ствара троструко мања количина тог гаса, Као друго, не загађује се ни кап воде за пиће. Технологија је наша, све је патентирано.“
Занимљиво је од чега су направљене те чаше и да ли потрошач може бити сигуран да оне нису штетне по његово здравље?
„Чаше су произведене од житарица. Реч је о скроз природном производу који не садржи генетски модификоване организме тако да не постоји никаква опасност по људско здравље. Чак напротив – чаше су корисне за наше здравље. Један од основних састојака су овсене мекиње. Тежимо да чаше не мењају укус напитка, а кад се напитак попије, чаша се може појести… и укусна је.“
Запрјанов је прецизирао да се из јестивих чаша поред кафе могу пити свакојаки хладни и топли напици.
У производњи јестивих чаша запослено је око 30 људи, али план је да се ускоро отвори још 70 радних места. Месечно је могуће производити скоро 2,5 милиона јестивих чаша, а план је да се наредних 5 година достигне капацитет и од 10 милиона комада месечно. 95% производа намењено је извозу. Фабрика је опремљена савременим машинама. Очекује се да ће се приватна инвестиција за почетак производње у целини исплатити до 5 година.
„Као што знате, од ове године је производња пластичних чаша у ЕУ забрањена. Већ су нам указали поверење неки од највећих клијената, извозимо у цео свет, тренутно нас има на 30 тржишта, на 6 континената. Тако да је све пред нама.“
Што се еколошког ефекта производње јестивих чаша тиче, он је јасан чак и ако се узме у виду само то да је за разградњу пластичних чаша потребно више од 400 година.
Извор: БНР-Пловдив, репортажа Екатерине Костове
Саставила: Снежана Никифорова
Превела: Албена Џерманова
Фотографиje: архива и Општина Пловдив
У периоду јануар – април 2024. г.Бугарска је највише сира и скуте извезла у Грчку – 882 т, што је за 48,6% мање него прошле године, Велику Британију – 871 т, што је раст од 22,1% и САД – 844 т, или за 22,1% више. То су показали подаци које је објавило..
Тромесечни просечни приходи по члану домаћинства у другом кварталу 2024. године износе 1.644, 32 евра, што је за 20,5% више у односу на исти период 2023. године, показују подаци Националног завода за статистику. Истовремено, тромесечни просечни..
Пољопривредно земљиште у Бугарској је последњих 7 година поскупело за 108,7%, показују подаци Националног завода за статистику. У 2016. години просечна цена 1.000 кв. метара износила је 770 лева (386 евра), а прошле године – 1.607 лева (803 евра)...