Копривштица представља истински архитектонски драгуљ због свог очуваног изгледа из 19. века. За разлику од других историјских места у нашој земљи, овде нећете видети никакве знакове запуштености. Улице су чисте, а већина кућа је недавно реновирана и сија јарким бојама које чине контраст зеленим брдима Средње Горе. Град се поноси својим просветитељима и борцима за национално ослобођење од османске власти.
„Углавном долазе родитељи како би својој деци показали Копривштицу и дали им прве лекције из бугарске историје, јер њени музеји крију многе приче“, каже Маријана Цоловска из локалног Туристичко-информативног центра.
Смештен на стотињак километара од Софије, град је идеална викенд дестинација за становнике главног града и за стране туристе који слете на аеродром у Софији ради кратког одмора у Бугарској. А најживље је током Националног сабора народног стваралаштва. Овог лета на сабору се представило више од 6.000 учесника из целе Бугарске.
Погледајте нашу видео шетњу Копривштицом, прелепим градом из доба бугарског националног препорода. Видео је снимљен током ХII Националног сабора народног стваралаштва овог лета:
Али оно што оставља снажан утисак су боје Копривштице:
"Пре неколико година разговарао сам са једним рестауратором и он ми је рекао да је према старим записима боја сваке куће одговарала занимању њеног власника. На пример, куће смеђе боје биле су у власништву џелебџија. То су људи који су се бавили продајом стоке. На спољним фасадама преовлађује жута боја, турско плава и тамно црвена као украс. А људи чак и данас, када реновирају своје куће, фасаде фарбају овим бојама".
Свратите до плаве Ослекове куће, која је претворена у етнографски музеј, да се упознате са свакодневницом становника Копривштице из друге половине 19. века. А у живописној Љутовој кући моћи ћете видети колекцију аутентичних поњава од филцане вуне. Ако желите, можете научити финесе ове старе технике под стручним вођством локалне мајсторице у дворишту куће. Код Калачевог моста, где је испаљен први хитац, који је означио почетак Априлског устанка (1876. године), такође се врше демонстрације поњава.
„Шта је то филцна вуна? Израђена је од природне вуне. Сваки слој се кваси сапуњавом топлом водом и притишће. Тако се слојеви ређају један на други”, каже Маријана Соловска. „Имамо много оригиналних примерака филцане вуне који потичу из XIX века. На некима од њих чак има и година производње. За шта је коришћена? Најчешће за простирке. Увече су их стављали на под и сви чланови породице би се покривали једним покривачем када би ишли на спавање. Становници Копривштице су били познати и као мајстори шивене чипке „кене“. У Љутовој кући можете видети колекцију ових чипки које су рађене иглом. Као основа се користи коњска длака.”
Пешачење стазама Средње горе, вожња магарећом запрегом или јахање по околини неке су од атракција које ће улепшати ваш викенд у овом кутку бугарске земље који је замрзнут у времену.
Превод: Свјетлана Шатрић
Фотографиjе и видео: Венета Николова
На Дан отворених врата, 15. јуна, први пут ће посетиоци Музеја мозаика у Девњи имати прилике да виде и рестауриране налазе пронађене у 2023. години. Реч је о глиненом посуђу и лампама, рађеним у стилу марцијанополских мајстора. Повод за иницијативу..
Овог лета гости општине Чепеларе имаће прилику да свој одмор у прелепој природи планине Родопи употпуне још једном планинском рутом. Реч је о новој туристичкој стази „Пећинска лабораторија, Стара граница, пећина Топчето, пилон Рожен, извори Чепеларске..
Анализа узорака који су крајем маја, пред почетак летње сезоне, узети дуж бугарске црноморске обале показују да је квалитет морске воде одличан. Ово су у летовалишту Шкорпиловци у региону Варне изјавили министри животне средине и вода Петар Димитров,..
Изложба, планинска читања из књига о Бугарској, поезија и музика само су део програма Софијске градске библиотеке поводом 129 година од првог..