Месец јун се ближи крају, а највећа бугарска летовалишта су релативно празна, упркос предвиђањима да нас очекује успешно лето '23. Разлога је неколико – почевши од постпандемијског опоравка сектора који је још увек у току, рата у Украјини, који забрињава стране туристе, све до неоуобичајено хладног пролећа. Традиционално, ова бранша у великој мери рачуна на то да ће бугарски туристи попунити смештајне капацитете у месецима ван активне сезоне.
Ове године, међутим, лоше време и обилне кише су рекли своје. „Када виде какве су временске прилике, људи не праве резервације или масовно отказују, поготово ако хотел нема СПА или неку додатну атракцију“, каже Константин Зарков, стручњак у области туризма, и додаје:
„Обично у јули улазимо попуњени до максимума, сходно томе у периоду јул-август нема слободних места, али се крајем августа капацитети поново ослобађају. И то је моменат да се на нивоу дестинација направе атрактивни пакети, као што су фестивалски догађаји, разне забавне активности, како би се људи подстакли да долазе и због других ствари, а не само због мора. Јер одмор није везан само за топлу морску воду и сунце. Туризам је хибридни производ који једној дестинацији може понудити много“, каже Константин Занков.
Значајан број хотелијера на бугарском приморју се жали на лош почетак сезоне. Разлог за то, према мишљењу познавалаца прилика, лежи у томе што они не раде са туристичким групама и школским екскурзијама. За попуну својих смештајних капацитета у јуну, углавном су се ослањали на појединачне резервације. Осим тога, неке од ових смештајних база немају спа-центре или алтернативне атракције у случају лошег времена. Али благо оживљавање британског тржишта и резервације из суседних земаља дају наду да ће одлив туриста бити превазиђен, па макар и на врхунцу сезоне.
За овај сектор кључни су бугарски туристи – најбољи клијенти за хотелијере. „Разлог је то што се Бугари враћају неколико пута током сезоне, препоручују смештај блиским рођацима и пријатељима, пишу коментаре. Осим тога, они троше много новца на додатне услуге, не рачунају само на ол инклузив“, каже Константин Занков. И уз то – бугарска црноморска обала има важну предност:
„У Бугарској имамо јединствену комбинацију и разноврсност летовалишта. На пример, у Китен долази одређена врста клијената – то су млађи туристи. Али у суседном Приморском, удаљеном неколико километара, већ имамо другачију понуду, која је у потпуности оријентисана на породични одмор. Оба ова летовалишта у великој мери рачунају на бугарске туристе, али, наравно, угошћују и многобројне странце. Ако наставимо даље на север, ту је Созопол, где имамо много више странаца чија дужина боравка је различита и ту се нуди другачији производ. На пример, тамо скоро да нема ол инклузив одмора.
А у Черноморцу, који је скоро спојен са Созополом, једва да можемо срести странце. Тамо имамо много кампова, укључујући и оне луксузне, много породичних хотела, гостињских кућа, али то је другачија врста одмора. И тако видимо како у кругу од 20 километара имамо 4-5 летовалишта која су потпуно различита и у једном веома малом опсегу постоји понуда и потражња различитих типова клијената. Али активна сезона код нас је веома кратка, зато је потребно да водимо одрживу политику развоја туризма, а не само да рачунамо на брзу зараду, закључује Константин Занков.
Превод: Свјетлана Шатрић
Фотографиjе: БГНЕС-архива, БТА-архива, camping.bg
И ове године сезона на нашем Црноморју почеће почетком јула месеца, а врхунац ће бити у августу. Стога се јун код нас јавља као слаб месец за одмор. Можда зато што све више Бугара воли да се почетком лета одмори на оближњим грчким плажама, а затим,..
Дводневни фиш фестивал у Поморију представиће гостима и становницима црноморског градића свакодневицу и занат рибара. Идеја организатора фестивала из општине је да се гости кроз концерте, презентације рибљих специјалитета, позоришне представе и друге..
За нас Бугаре Батак је свети град! У њему и до данас одјекује ехо трагичних догађаја везаних за Априлски устанак 1876. године, када је већина невиних житеља овог родопског градића страдала од сабље османског поробитеља – различити извори сведоче да..
Изложба, планинска читања из књига о Бугарској, поезија и музика само су део програма Софијске градске библиотеке поводом 129 година од првог..