Овог лета наши планински хотели, гостинске куће и планинарски домови су пуни туриста, поготово у викенд данима, када је скоро немогуће у последњем тренутку наћи слободна места. Неки објекти су унапред резервисани до краја сезоне. И пошто потражња одређује понуду, цене расту. Ноћење за двоје у скромној гостинској кући у планини кошта од 70 до 100 лева, при чему у последње време постоји тенденција издавања целе куће, а цена по дану износи најмање 200-300 лева. Различите су цене и у нашим планинским одмаралиштима. Цена хотелског смештаја умногоме зависи од категорије хотела, начина исхране, постојања спа зоне и других погодности, али и тамо се запажа знатан раст цена.
Млади људи, породице са децом и странци су међу најчешћим гостима наших планинских хотела, гостинских кућа и планинарских домова, који су полазна тачка за пешачке туре у природи.
„Нема везе да ли је у питању Витоша, Рила, Пирин или Стара планина, највеће је интересовање за смештајне објекте на висини изнад 1.400-1.500 метара. Тамо је хладовина, има више сеновитих места, около је углавном шумски појас – наводи Петар Стојанов, управник планинарског дома, волонтер и копредседник Бугарског планинарског савеза. – У јулу и августу нема наглих промена атмосферских прилика и зато су ови месеци погодни за успон на високе планине Рила и Пирин, врхове и језера – избор је на гостима. Ако туристи добро процене руту и не прецене своје физичке способности, не би требало да их нека планина код нас изненади, али је веома важно да се унапред припреме за излет у планину.“
Један од битних елемената у већем делу бугарских планина је густа мрежа пешачких стаза. Ближе информације о њој, на бугарском и енглеском језику, могу се наћи на сајту, који је створила група љубитеља планинских излета. Постоји интерактивна мапа са око 70% означених планинских рута, а обележене су и неке неозначене стазе.
„Ми, у Бугарској, имамо планинарске домове на пешачкој удаљености један од другог мање од једног дана хода, тако да туристима неће бити потребно да у неким случајевима преноће негде у дивљини и то нас разликује од неких других европских земаља – наставља своју причу Петар Стојанов. – За разлику од других земаља у Европи, имамо довољно планинарских домова. Некада, када су наши преци добровољним радом градили планинарске домове, проценили су да је добро да на удаљености од 6-8 сати хода постоји планинарски дом или склониште. Тако да ако нема планинарског дома, има планинарско склониште. Последњих 20-30 година на неким од најпрометнијих рута изграђено је неколико планинарских склоништа за хитне случајеве – на пример, између Калофера и врха Ботев.“
Холанђани, Белгијанци, Пољаци, Французи и Немци су међу највећим љубитељима пешачких тура у Бугарској. Већина њих су самостални туристи који свој боравак у планинама организују сами, преко интернета:
„Према мојим запажањима, странци много више пажње и времена посвећују својој припреми. Купују и разгледају папирне мапе, користе апликације које садрже и сателитске слике, добро истражују све тако да су заиста добро припремљени. Главне руте због којих долазе су међународне руте Е3, Е4 и Е8 које су добро познате у Европи, о њима постоји довољно информација а има и онлајн-апликација“, каже у закључку Петар Стојанов.
Превела: Албена Џерманова
Фотографиjе: БГНЕС, БТА
Изложба, планинска читања из књига о Бугарској, поезија и музика само су део програма Софијске градске библиотеке поводом 129 година од првог организованог пењања на највишу тачку планине Витоше. Позив је упућен свим љубитељима планинарских похода –..
Епископска базилика Филипопола представља светао пример пружања подршке развоју бугарског културног туризма, изјавио је привремени министар туризма Ефтим Милошев на састанку са Ненси Шилер, председницом Фондације "Америка за Бугарску"...
Кажу да да бисте упознали неко место, морате га не само видети очима, већ и окусити непцем. Свако бугарско село, сваки град или регион има свој специфичан дах и мирис. Један од начина да их упознате су кулинарске туре, које добијају широку..
Изложба, планинска читања из књига о Бугарској, поезија и музика само су део програма Софијске градске библиотеке поводом 129 година од првог..