Број страних туриста у Софији је повећан за 19% у односу на време пре пандемије Ковида 19, јављају из Општине града Софије. Међутим, не треба нам статистика како би се уверили да интересовање за бугарску престоницу расте – довољно је само прошетати центром града. Чест призор су велике групе страних туриста, укључене у бесплатне пешачке туре Софијом (Free Sofia Tour). "То су туристи који стижу из свих земаља света из којих постоје нискотарифни летови за Софију. Управо нискобуџетне авио-компаније су оне које подстичу туризам у граду, јер је пре свега реч о викенд-туризму“, каже Томислав Рашков из програма бесплатних пешачких тура Софијом.
Који су разлози да се све више туриста опредељује за Софију?
"Ово је њима непозната дестинација, немају нека посебна очекивања, када је реч о краткорочном туризму у Софији. Једно од првих питања које им поставим је „Колико од вас има било какву информацију или је било шта прочитало о нашој престоници пре него што дођете овде?“ и преко 90% људи у групи слеже раменима и каже „Немамо појма“. У последње време запажамо занимљиву ствар – људи овде стижу тзв. „летовима изненађења“. Резервишу лет за дужи викенд по релативно ниској цени, али не знају тачно где ће их он одвести, стижу у град попут Софије, што је неочекиван доживљај. За ове људе Софија је изненађење, град у источној Европи који делује „егзотичније“, другачије од онога што су навикли да виде у масовно популарним туристичким градовима“, каже Томислав Рашков.
Најбројнији су викенд-туристи из Италије, Немачке, Румуније и Турске, поново имамо туристе из Велике Британије и Грчке, показују подаци Општине града Софије. Шта највише импресионира наше госте?
"Као прво то да је Софија међу најдревнијим градовима у Европи са историјом дугом више хиљада година. Реч је о различитим слојевима који су видљиви на контрастан начин а концентрисани су у центру историјског града. Скоро на једном месту имамо древну Сердику и трагове различитих верских мањина и култура. Сам град је био на раскрсници Римског царства. Само у два сата прелазимо из једног у други историјски сегмент, из једног у други период и чини ми се да их то фасцинира" – објашњава Томислав Рашков.
Странци показују интересовање и за историју Софије као престонице државе која има 45-годишњу социјалистичку прошлост и желе да посете Музеј социјалистичке уметности. Питају где могу да пробају традиционална бугарска јела и која су добра места за забаву.
Најпопуларније једнодневне екскурзије из Софије су оне до Рилског манастира, Седам рилских језера и Пловдива. Гости одлазе и на Витошу. Али ту се суочавају и са проблемима. Нажалост, Витоша није довољно развијена као туристичка дестинација, нема добро организованог јавног превоза до планине“ – каже Томислав Рашков и наставља:
"Често добијамо притужбе везане за урбанистичко уређење Софије, односно да им није лако да се снађу и стигну из једног у друго место. Имамо 5 различитих врста табли. Неке од њих су само на ћирилици, друге на латиници, различите су боје. Све то збуњује. Осим тога, Софија је један од ретких градова у Европи где пешаци да би прешли улицу, морају у подземни пролаз. Али било како било, гости су на крају пријатно изненађени и задовољни боравком у Софији“, закључио је Томислав Рашков.
Превела: Албена Џерманова
Фотографије: Free Sofia Tour, rilskimanastir.org, Општина Пловдив
Последње три године у Бугарској је забележен раст понуда некретнина за одмор од 30 до 40%. Тренутно њихов број премашује 20 хиљада. Све више клијената током свог одмора у Бугарској радије изнајмљује стан или чак целу кућу преко одговарајућих онлајн..
Очекује се да ће 2024. године Бугарску посетити више од 13 млн страних туриста, што је раст 5 до 7%, изјавио је за Радио Бургас – БНР директор Института за анализе и процене у туризму доц. Румен Драганов. Стабилна туристичка сезона и повратак на..
Скривена од погледа масовног туриста, подунавска села су магнет за љубитеље природе који траже аутентичан доживљај. Ови путници бирају мала приобална села као што су Сребрна, Гиген, Ветрен, Ново Село и друга, у којима живот тече знатно спорије...
Изложба, планинска читања из књига о Бугарској, поезија и музика само су део програма Софијске градске библиотеке поводом 129 година од првог..