Издали речник речи за које није потребан превод са српског на албански језик и обрнуто
Демократија, традиција, пропаганда, батерија, епидемија, комшија, аманет, ајвар – неке су од речи за које није потребан превод са српског на албански језик и обрнуто. Ове и још на стотине других речи, којима није потребан превод, идентификовала је група студената Универзитета у Београду и Приштини у оквиру пројекта невладине организације "Интегра" и Центра за афирмативне и друштвене акције, са циљем промовисања сарадње међу младима са Косова и из Србије, јавља Радио Слободна Европа.
Нора Безера, лингвисткиња и ауторка речника "Речи којима није потребан превод" је навела да је група студената са Универзитета у Београду и Приштини идентификовала више од 2.000 речи које се користе у албанској и српској заједници. "Суштина пројекта није била само пуко проналажење речи већ спајање младих људи са Косова и из Србије. Имајући у виду да су наши народи вековима живели у суседству, али самоизоловање обе заједнице је довело до тога да нисмо упознали међусобне културе а самим тим ни језике", рекла је она.
Други циљ израде "Речника речи којима није потребан превод" је да се укаже на сличности између Срба и Албанаца. Марија Оровић, професорка и коауторка овог речника, рекла је како поједине речи које се користе и у српском и у албанском језику, заправо представљају "заједничку традицију два народа". "Једна таква реч је 'ћеф'. Користи се како би се описало искуство уживања у тренутку, без посебне сврхе или циља. Ова реч истиче важност малих али драгоцених тренутака у животу које нас чине срећнима", објаснила је она.
Савет Европе критикује однос према прошлости у земљама бивше Југославије
Неуспех у "потпуном суочавању" с ратним злочинима и темељним узроцима сукоба 90. година прошлог века и даље има разорне посљедице на поштовање људских права, владавину права и социјалну кохезију у земљама бивше Југославије, наводи се у Извештају Савета Европе, који је објављен 23. новембра, преноси агенција HINA. "Време притишће у постизању ефикасне правде, одштете и истине за жртве", наводи у извештају комесарка Савета Европе за људска права Дуња Мијатовић. "Значајно назадовање процеса суочавања с прошлошћу подудара се с негативним трендовима у области људских права", додаје она наводећи пре свега говор мржње. "То на крају угрожава тешко стечени мир", пише у извештају Дуња Мијатовић. Као основни разлог за овај негативни процес наводи се недостатак политичке воље.
Румунија ће имати нову луку на Црном мору
Румунија гради нову црноморску луку како би смањила оптерећеност луке Констанца услед рата у Украјини, преноси телевизија Digi24.
Површина луке износиће 33.000 кв. м на обали канала Поарта Алба-Мидија Наводари. Према речима стручњака, нова лука је неопходна због прилива контејнерских бродова и бродова за превоз житарица.
На удаљености 25 км од канала власти желе да прошире и другу луку познату под именом Луминица, како би повећале транзитну пловидбу унутрашњим пловним путевима. Укупна вредност два пројекта износи преко 40 милиона евра, а финансира их ЕУ.
Преко луке Констанца у првих 10 месеци ове године извезено је 29,4 милиона тона жита, при чему украјинско жито чини 40% терета.
Референтна каматна стопа у Турској повећана на рекордних 40%
Централна банка Турске је шести пут заредом повећала референтну каматну стопу, сада са 35% на 40%. Ово је највећи ниво откако је Реџеп Ердоган председник те земље, преноси Агенција Франс прес.
Централна банка наводи: "Тренутни ниво монетарне затворености значајно близу нивоа потребног за успостављање курса дезинфлације. Према томе, темпо повећања камате ће се успорити".
Централна банка је у јуну први пут од 2021. годинеповећала референтну каматну стопу са 8,5% на 15% и увела строжу монетарну политику у циљу обуздавања инфлације. Било је то прво повећање каматне стопе након што је дужност гувернера Централне банке преузела Хафизе Еркан. Пре тога је под притиском Ердогана Банка смањивала каматну стопу и инфлација је у Турској 2022. године достигла 85%. Сада годишња инфлација износи 61,36%.
Грчки танкери обуставили транспорт руске нафте из Црног мора
Грчке компаније које се баве поморским превозом Minerva Marine, Thenamaris и TMS Tankers су обуставиле транспорт руске нафте, јавља CNN. Разлог за то је пооштравање америчких санкција на испоруке. Три компаније поседују више од 100 танкера и до октобра месеца превозиле су нафту и гориво из руских црноморских лука. Количина је била око 10 милиона тона месечно или 2,4 милиона барела дневно. Minerva Marine, Thenamaris и TMS Tankers већ деценијама превозе руску нафту. Наставиле су да то раде и када су се западне компаније повукле.
16. новембра САД су увеле санкције за бродове "Kazan", "Ligovsky Prospect" и "NS Century", који су пловили под заставом Либерије, јер транспортују руску нафту са ценом изнад лимита од 60 долара по барелу.
На листи санкција је и 20 компанија из Русије, Босне и Херцеговине и Северне Македоније.
Саставио: Иво Иванов
Превела: Албена Џерманова
Фотографије: RFE/RL, coe.int, gazetadenavodari.ro, REUTERS, aa.com.tr
Генерални конзул Бугарске у Нишу Димитар Цанев и председник Бугарско-српског центра из Врања Дарко Аначков потписали су споразум о пројекту „Европски културни кутак”, пренео је бугарско-српски мултимедијални портал ФАР. Ово је шести пројекат у последње 4..
Ученици три бугарске школе у Италији израдили су први атлас ове врсте посвећен Светој браћи Ћирилу и Методију. Пројекат се реализује у оквиру Националног програма „Неиспричане приче Бугара“ Министарства образовања, саопштио је прес-центар Министарства...
Здраво, драги пријатељи! С радошћу јављамо да нам је након појаве нових QSL-картца БНР стигла лавина писама. Само у јулу њих је скоро 400! Најактивнији су били посетиоци нашег сајта и слушаоци радио-програма из Немачке и Индије...
Турска и Грчка очекују бољи род маслине него лани Род маслине у Турској ће ове године бити рекордан. Овогодишње обилно цветање..
Бугарски пензионери живе у условима који им не дозвољавају да уживају у својим позним годинама, за разлику од њихових вршњака у развијенијим земљама,..
Александар Георгијев имао је свега 14 година када је учествовао на првом Међународном омладинском бијеналу „Бугарски трагови у свету – кистом, камером и..