У првим годинама демократије породица Шуманови се из Пловдива преселила у Чикаго са намером да покрене јединствени бизнис и определила се за онај, везан за најфинији осећај не само прстију већ и људске душе, јер је за изградњу жичаних музичких инструмената, поред прецизности у руковању материјалом потребна и способност уградити део себе да би инструмент имао квалитетан, посебан звук. Темеље марке Classic Violins поставили су Георги и Марија Шуманови, прва генерација сложне породице, која данас има продавнице у једном од северних предграђа Чикага и Расину, у америчкој савезној држави Висконсин.
"Године 1989. мој отац је посетио Америку са намером да покрене неки јединствени бизнис – прича ћерка Георгија и Марије Стефка Чавдарова у интервјуу Радио Бугарској. – Он није музичар, али је веома предузимљив и решио је да заједно са мојом мајком увози музичке инструменте које су у фабрици "Кремона" у Казанлаку градили бугарски мајстори и прибор за њих. Прво их је продавао у различитим продавницама у САД, а затим се родила идеја да се цела породица лати градње жичаних инструмената."
Тако су се у посао укључили две ћерке и њихови супрузи. Петјо Костов и Пламен Чавдаров, представници друге генерације мушкараца у породици, су 3 године похађали чувену Школу за градњу виолина у Чикагу (Chicago School of Violin Making) и почели да праве жичане инструменте. У 2000. години породица је отворила прву у Америци бугарску продавницу са атељеима за градњу виолина.
"Већ од самог почетка наша продавница се издвајала по квалитету инструмената, што нам је помогло да привучемо пажњу купаца, наставника и приватних студија – наставља Стефка Чавдарова. – У Америци свака школа има наставни програм дувачких или жичаних инструмената и од 4. разреда деца почињу да свирају. Зато смо одлучили да малим музичарима понудимо изнајмљивање квалитетних инструмената."
И пошто су нам сви клијенти важни и посебни, трудимо се да свакоме одговоримо на питања и дамо савете у вези са инструментима.
"Највише се поносим на наше мале клијенте, који су ушли у продавницу са 3 године, а данас су већ наставници музике – каже Антоанета Костова, друга ћерка у породици. Веома сам срећна када их видим. Драго ми је када нам дођу и клијенти који имају 80 година и кажу да су увек желели да науче да свирају на виолини, али до сада нису имали времена за то."
У атељеима Бугара виолине, виоле и виолончела се израђују потпуно ручно, као што су то радили Страдивари, Амати, Гварнери у 17. и 18. веку, али и домаћи мајстори из „Кремоне” последњег столећа. "Јер су у овом занату и милиметри од значаја, а такође и осећања градитеља виолина приликом израде инструмента", каже
Антоанета Костова. Поред израде професионалних инструмената, градитељи виолина се баве и њиховом рестаурацијом и поправком.
У атељеима раде не само Бугари, већ и амерички мајстори.
Будући звук жичаног инструмента умногоме зависи од правилног избора дрвета.
"Дрво мора да одлежи – објашњавају Антоанета и Стефка. – Имамо дрво које већ 20 година одлежава пред нашим очима. Најбоље дрво налази се на Балкану. Велики део јавора и смреке набављамо из Бугарске. Затим, од великог значаја је мајсторствоградитеља виолине, јер ма колико добро било дрво, без мајсторства и душе нема доброг резултата. А када се сав посао заврши, инструмент је као твоје дете… и има душу."
Стефка и Антоанета признају да није увек лако радити са најближим особама са којима си заједно сваког дана – код куће или на послу. "Конфликти су неминовни, нас је шесторо, свако има свој став, али уједињује нас заједнички циљ – да наша компанија буде успешна", каже Антоанета Костова. Тада последњу реч има најстарији члан породице Георги Шуманов.
"Најбитније је да се конфликти решавају с љубављу – додаје Стефка Чавдарова."
Сложна породица има нови циљ – жели да отвори још једну продавницу у близини Чикага, а њени чланови увек искористе прилику да са захвалношћу помену имена људи који су им помогли да крену овим новим путем.
Фотографије: facebook.com/classicviolins
Превела: Албена Џерманова
„Ватра која се утишава често се поново распламса захваљујући неколицини преосталих жеравица.“ Овим топлим речима професор словенске филологије Красимир Станчев улива наду да ће се све блеђи интерес за бугарско писмо, бугарски језик и бугарску културу у..
Простор за уметност, културу и дијалог „Топлоцентрала“ у Софији затвара сезону (јануар – јул 2024) фестивалом „Топло фест.“ На десетине шарених змајева полетеће изнад „Топлоцентрале“ у суботу, 13. јула, када ће званично бити отворено овогодишње,..
Привремени министар културе маестро Најден Тодоров је, одговарајући на питања посланика, навео да у Националном фонду за културу има 11 запослених. Они морају расподелити милионе евра за културу у оквиру Плана опоравка и отпорности. Тодоров сматра да се..
Међународна ликовна колонија „Погановски манастир“ биће отворена вечерас у галерији „Методи Мета Петров“ у Димитровграду, јавио је мултимедијални..
Пет серија фотографија показује ужасе рата у украјинском граду Миколајиву. Изложба насловљена „Визуелна историја Миколајива: Тетоваже рата“ биће..