Сеоски туризам постаје омиљени облик одмора, посебно међу породицама и младима који желе еколошки начин живота и настоје да минимизирају свој угљенични отисак. И ако је пре неколико година одмор на селу био јефтинија варијанта, сада се тренд окреће. Цене ноћења у сеоској кући у нашој земљи, са свим погодностима и додатним садржајем, упоредиве су са онима у хотелима са 3-4 звездице. Међутим, на многим местима оне нуде одрживе праксе, као што су системи за уштеду енергије, рециклажа и коришћење еколошки прихватљивих материјала, као и разне активности у природи.
"Драго нам је што је наша иницијатива ˈЗелена кућаˈ, која сертификује мала места за смештај ближе природи, која нуде аутентични доживљај и упознавање очуване традиције, још увек жива – каже Елеонора Јосифова, председница Бугарске асоцијације за алтернативни туризам. – Људи већ обраћају пажњу на ове етикете, а када смо 2008. године покренули иницијативу, за њих је то била егзотика. Сада се у многим местима за смештај примењују еколошке праксе везане за смањење угљеничног отиска. На пример, туроператори су врло често почели да рекламирају и промовишу комбинована путовања возом и бициклом, а не обавезно приватним аутомобилом. За странце је то нормална пракса, али све више је и Бугара који прихватају овај начин путовања."
У последњих годину дана попуњеност објеката за сеоски туризам је у нашој земљи повећана у просеку за 7%, а 75% свих резервација остварује се захваљујући активном онлајн оглашавању, показује истраживање Асоцијације бугарских села. Бугари и странци су спремни да издвоје више новца за смештај, али не у хотелу, већ на пример у еколошкој дрвеној кући са двориштем и привредним објектима или на фарми. Идеја је путовати полако, а одмарати се активно.
У Бугарској готово да нема региона у којима се не нуде високи стандарди у сеоском туризму. Као на пример, на подручју Старе планине а посебно у околини градова као што су Карлово, Тројан и Елена. Љубитељи одмора у природи бирају и Родопе, посебно села око Смољана, Карђалија и Велинграда.
Јахање, фото-лов, вожња кајаком, пењање по стенама, учење домаћих заната и шта све не, обогаћује боравак гостију. Али постоје и мање популарне дестинације које вреди упознати:
"Чини се да северна Бугарска мало касни са развојем алтернативног туризма, али тамо постоји велики потенцијал у погледу културног и кулинарског наслеђа, као и занатства. Такав је случај подунавског региона, где се бициклизам све активније промовише, с обзиром да тамо пролази европска бициклистичка рута Еуро вело 6. А локална кухиња, укључујући рибље специјалитете, је веома специфична и још увек није добро позната ни код нас", рекла је у закључку Елеонора Јосифова.
Прочитајте још:
Фотографије: baatbg.org, pixabay, penguintravel.com
Превела: Албена Џерманова
Изложба, планинска читања из књига о Бугарској, поезија и музика само су део програма Софијске градске библиотеке поводом 129 година од првог организованог пењања на највишу тачку планине Витоше. Позив је упућен свим љубитељима планинарских похода –..
Епископска базилика Филипопола представља светао пример пружања подршке развоју бугарског културног туризма, изјавио је привремени министар туризма Ефтим Милошев на састанку са Ненси Шилер, председницом Фондације "Америка за Бугарску"...
Кажу да да бисте упознали неко место, морате га не само видети очима, већ и окусити непцем. Свако бугарско село, сваки град или регион има свој специфичан дах и мирис. Један од начина да их упознате су кулинарске туре, које добијају широку..
Фестивал вина и фармерских делиција одржаће се од 29. августа до 1. септембра у дворишту Регионалног историјског музеја – Плевен. На фестивалу ће бити..