Централни део планине Родопи поседује посебан шарм који осваја првим корацима приликом пењања на блага узвишења планине обрасле шумама које миришу на борову смолу. Пут пролази кроз дубоке провалије и поред тајанствених светилишта из доба Трачана. Кренувши према југу ка граници Бугарске са Грчком, пут се сужава и кривуда крај пространих пашњака и стена кроз које се пробија река Арда. На радост љубитеља нетакнуте природе погранични регион је још увек terra incognita за масовни туризам. Регион ужива популарност због мира и тишине, чистог ваздуха, традиционалног свакодневног живота локалног живља као и због могућности одмарати се далеко од добро утабаних туристичких стаза.
© Фотографија: Венета Николова
Неколико старих села у близини обале реке Арда нуде путовање кроз време. Могилица, Смиљан, Арда и Горња Арда, села, која су смештена на само неколико километара од граничне ограде са суседном Грчком, у последње време су добила заслужено место на туристичкој мапи Бугарске. Типичан призор у том крају су стада оваца у живописној долини реке и поређане на брдима планине старе махале начичкане малим кућицама. Изнад њихових камених кровова уздижу се стари звоник сеоске цркве и мунара локалне џамије. Већ столећима хришћани и муслимани живе овде у међусобној слози и разумевању, делећи своју радост и тугу чиме постају добар пример толеранције и пријатељства. Ово узајамно прожимање између те две вере и културе утицало је и на локалне традиције и фолклор који су очувани до наших дана. Довољно је да посетите сталну етнографску поставку у селу Смиљану да бисте се у то уверили. Шта можемо у њој видети?
© Фотографија: Венета Николова
„Туриста може овде разгледати различите тканине које су израдиле жене са Родопа, укључујући и ручно рађене патике типичне за тај крај – каже Асја Дејанова, директор овдашњег дома културе. - Оно што је специфично за кројачице код нас јесте да оне не користе готове моделе, због тога је свака патика сама по себи јединствена, непоновљива. Ту су изложене и народне родопске ношње, за мушкарце и жене, а исто тако и традиционални родопски козјак – ћилим, прекривач или кабаница од кострети. У прошлости је сточарство било једно од основних средстава за преживљавање у региону. Вуну коју су добијали од животиња користили су у изради одеће и кућних прекривача.“
У неким кућама се и данас чувају стари разбоји и преслице. У ормарима и сандуцима чувају се ручно ткане поњаве, прегаче и ланене кошуље украшене везом и гајтанима. Пољопривредне и грађевинарске алатке које су давно изашле из употребе покривене прашином чекају у подрумима и поткровљима. Власници такве старе родопске куће у селу Арда одлучили су да спасу од заборава ствари наслеђене од предака. Тако се појавио један од приватних музеја у Бугарској – тзв. Маџарова кућа која нас враћа поткрај 19. столећа. Ентеријер је типичан за оно доба са великим дрвеним гредама, 200-годишњим каменим подом и шкрипавим степеницама. Ствари попут прибора за бријање, кутијица за дуван, женског накита који припадају некадашњим власницима куће, сада красе сваки кутић дома. Занимљиво је видети старо купатило, смештено у једном удубљењу у зиду где су некадашњи домаћини уживали у правом за она времена луксузу – текућој води у кући. Старинску атмосферу обавијену велом романтике и носталгије за прошлим временима можете осетити и у гостинским кућама у селима Могилица, Смиљан, Арда и Горња Арда. Али у њима ћете поред аутентичне атмосфере уживати и у свему што нуди савремени комфор, укључујући и бежични интернет. Локално становништво у тим пограничним селима се већ годинама успешно бави сеоским туризмом рачунајући да ће их приметити не само бучне туристичке групе него и прави љубитељи очуваног традиционалног родопског начина живота и природе. Иначе тај рајски крај обилује атракцијама. Почев од укусних домаћих јела којима ће вас домаћице намамити, па све до излета у природи где ћете уживати у лепоти родопских призора.
© Фотографија: Венета Николова
У задње време су популарне вожње џиповима или багима на колским путевима планине који воде према изворима реке Арда, а у непосредној су близини граничне ограде.
„У региону је већ означено 12 рута, водичи су такође прошли кроз одговарајућу обуку и на располагању су гостима да би их водили кроз сва занимљива места - каже Милкана Јорданова – власник млекаре и малог породичног хотела у селу Смиљан. Зависно од дужине, руте се прелазе за 2 до 12 часова . У селу Арда се могу изнајмити коњи за јахање у планини. Постоје изузетно добри услови за спортски риболов, а исто тако и за сунчање на обали реке Арда. Супротно очекивањима да ће се ове године због кризе број туриста смањити, ми и даље дочекујемо многе госте. Наш крај је већ постао једна од специфичних дестинација за одмор чије су еколошке руте популарне међу туристима.“
Превод: Ајтјан Делихјусеинова
И ове године сезона на нашем Црноморју почеће почетком јула месеца, а врхунац ће бити у августу. Стога се јун код нас јавља као слаб месец за одмор. Можда зато што све више Бугара воли да се почетком лета одмори на оближњим грчким плажама, а затим,..
Дводневни фиш фестивал у Поморију представиће гостима и становницима црноморског градића свакодневицу и занат рибара. Идеја организатора фестивала из општине је да се гости кроз концерте, презентације рибљих специјалитета, позоришне представе и друге..
За нас Бугаре Батак је свети град! У њему и до данас одјекује ехо трагичних догађаја везаних за Априлски устанак 1876. године, када је већина невиних житеља овог родопског градића страдала од сабље османског поробитеља – различити извори сведоче да..
Изложба, планинска читања из књига о Бугарској, поезија и музика само су део програма Софијске градске библиотеке поводом 129 година од првог..