У оквиру програмског периода Европске уније од пријема Бугарске у чланство 2007. до априла ове године, Брисел је реално нам платио преко 6 милијарди 850 милиона евра у облику субвенција од укупно издвојених за земљу 9 милијарди 370 милиона евра. Да ли је то много или мало? Рецимо прво да за своје чланство у Клубу богатих, како често зову Унију, свака држава плаћа нешто попут чланарине. Годишња рата Бугарске износи око 400 милиона евра, илити 2 милијарде 400 милиона за шест година чланства, тј. испада да смо ми нето корисник 4 милијарде 450 милиона евра.
После приступања ЕУ из два основна фонда – кохезионог и структуралног, Бугарској су додељена средства у укупном износу од 6 милијарди 674 милиона евра из седам различитих оперативних програма. Сваки од њих био је намењен потпомагању развоја одређене социјалне или економске сфере, којој је потребно реформисање и приближавање нивоу осталих чланица. Например, из оперативног програма за саобраћај за Бугарску су предвиђене субвенције у износу од 1 милијарде 624 милиона евра, из програма за конкурентност – скоро 1 милијарда евра и сл. Осим тих програма, Бугарска је могла искористити финансирање и из програма за развој руралних региона и оперативног програма за развој рибарства у укупној вредности од 2 милијарде 700 милиона евра. Од њих смо од 1. јануара 2007 г. до сада искористили нешто изнад 2 милијарде евра.
Из референце коју је обезбедила Влада постаје јасно да је до овог тренутка, у оквиру већ завршеног програмског периода Бугарска реално искористила око 6 милијарди 850 милиона евра, тј. 73 одсто свих предвиђених за њу европских средстава. То значи да су током тих 6 година бугарске власти радиле добро, иако нису увек успевале да представе Европској комисији у довољној мери убедљиве пројекте за финансирање. Пажљива анализа сведочи да је из програма за саобраћај неискоришћено око 500 милиона евра, за животну средину – око половина предвиђених средства итд. Очигледно до тога је дошло због недостатка искуства и управног капацитета надлежних домаћих установа.
Међутим, охрабрује чињеница да смо током година стекли вештину што је и Брисел оценио, те је у последњих неколико месеци дошло до значајног убрзања и побољшања искоришћавања европских средстава. Забележен је озбиљан раст сертификације трошкова пред Европском комисијом. 31. марта 2013. г. сертификовано је 34,5 одсто њих, а само годину дана касније тај је проценат достигао 53,6. Напредак је признала и Европска комисија, која је поред осталог подсетила да имамо још три године за искоришћавање средстава.
Превод: Александра Ливен
Бугарска је узела нови спољни дуг од 3 милијарде евра и 1,5 милијарди америчких долара, саопштило је Министарство финансија. Троструко издавање бугарских обвезница изазвало је огромно интересовање међу инвеститорима, што је омогућило постизање..
Извоз воћа је у периоду јануар – мај 2024. године порастао за 5,2%, док је извоз бугарског поврћа у истом периоду смањен за 14,1% у односу на 2023. г, показују подаци Министарства пољопривреде. У првих пет месеци године извезено је 4.100 т лубеница..
Оживљавање руралних подручја је важан компонент у борби против климатских промена. Једна од најефикаснијих стратегија за то је подстицање развоја одрживе пољопривреде. Ово је изјавила заменик министра пољопривреде Лозана Василева на отварању..
Бугарска је узела нови спољни дуг од 3 милијарде евра и 1,5 милијарди америчких долара, саопштило је Министарство финансија. Троструко издавање бугарских..
Сајам „Пољопривреда и све за њу“ одржава се 32. годину заредом у организацији Добричког сајмишта у данима између 28. и 31. августа. На сајму ће учешће..
Извоз воћа је у периоду јануар – мај 2024. године порастао за 5,2%, док је извоз бугарског поврћа у истом периоду смањен за 14,1% у односу на 2023. г,..