Дугоочекивана оставка Владе Пламена Орешарског већ је чињеница. Она је била предодређена већ формирањем у Народном собрању компромисне коалиције мањине између Бугарске социјалистичке партије (БСП) и Покрета за права и слободе (ДПС) уз прећутну подршку партије „Атака“ /дакле, уједињењем социјалиста, либерала и националиста/, и изолацијом победника на одржаним 12. маја прошле године превременим парламентарним изборима – партије Грађани за европски развој Бугарске (ГЕРБ).
После избора за Европски парламент у Бугарској 25. маја, срозавања поверења у мандатара БСП, нове конфигурације политичких снага са превагом опозиције и политичке и институционалне кризе у земљи, та је оставка била очекивана и неминовна. Тако да је у среду премијер био приморан да је поднесе без више одлагања и поред чињенице да снагом Устава мандат траје 4 године. То даје шансу за одржавање превремених парламентарних избора 5. октобра 2014. г. о чему су се договориле основне партије, свакако уз поштовање уставне процедуре за други покушај формирања владе у оквиру овог парламента. Сходно претходно постигнутом консензусу код председника Росена Плевнелијева, све партије ће одустати од тог свог права и 6. августа шеф државе ће распустити 42. сазив Народног собрања и именоваће привремену владу на рок од 2 месеца. Дотле ће у оставци своје функције обављати садашњи министри.
Биланс
Једногодишње управљање владе Орешарског, која је најављена као социјална и програмска, од самог почетка било је пропраћено масовним протестима грађана и захтевом за оставку због компромисних именовања високих државних званичника са закулисном, олигархијском и партократијском нијансом, нејасних управних циљева и деловања у раскораку са демократским правилима. Запамтићемо га и по томе да су органи безбедности стално чували министре и посланике од њиховог народа и то у најсиромашнијој држави Европске уније, запамтићемо га и по новој појави – „контрапротесту“ или протестима у подршку власти, запамтићемо га и по сталном и без преседана интервенисању тужилаштва у рад парламентарне и извршне власти, по непрекидном осећају да живимо у нестабилној земљи, по немоћи да се супротставимо нејасноћи битисања, по хаосу и „играма“ изван правила.
Наслеђе
Влада одлази остављајући иза себе неколико важних проблема о којима треба да побрине привремена влада, без подршке парламента. Ситуација је тешка и замршена. Предстоји ребаланс буџета државе и Националне касе здравственог осигурања, номинација кандидата за европског комесара из Бугарске, обнављање исплате европских средстава из два обустављена програма, убрзање искоришћавања европског новца за период 2007-2014. г. и, не на последњем месту, решавање проблема са четвртом по величини банком у земљи – КТБ.
Превод: Александра Ливен
На почетку политичких консултација о именовању прелазног премијера и владе, председник Румен Радев је навео да је предизборна кампања практично већ почела. Према његовим речима, 50. сазив Народног собрања није успео да формира владу и Бугарска неминовно..
Бугарску чекају седми узастопни парламентарни избори у последње три године. Разлог за то су три неуспела покушаја формирања редовне владе у оквиру 50. сазива Народног собрања. Какво је стање демократије и политичког система у нашој земљи у..
Партија "Постоји такав народ", којој је поверен трећи и последњи мандат за састав владе у оквиру 50. сазива Народног собрања, није предложила владу и вратила мандат председнику Румену Радеву. Сагласно последњим изменама Устава Републике..
В.д. председника БСП Атанас Зафиров повукао је документа, која су јуче присталице бившег лидера Корнелије Нинове, које су искључене из партије, поднеле ЦИК..
Лидер ГЕРБ-а Бојко Борисов саопштио је да пружа руку партијама из спојке („Настављамо промену – Демократска Бугарска“ / НП-ДБ) како би се потражио модел..
Врховни управни суд поништио је као незакониту одлуку Централне изборне комисије да одбије да региструје коалицију „ДПС – Нови почетак“ – једне од две..