Због своје спољнополитичке изолације током скоро читаве 2014. године Бугарска се најчешће сврстава у категорију „пасивних присталица“ заједничке европске политике. Суспендовање пројекта гасовода „Јужни ток“ и тешкоће за Бугарску које проистичу из те одлуке, свакако чине нашу земљу „лидером“ у категорији „диверсификација енергетских испорука у циљу смањења зависности од Русије“. Ово се наводи у 5. годишњем извештају Европског савета за спољну политику (European Foreign Policy Scorecard 2015). Оцене појединих земаља у односу на европску спољну политику су: „лидер“, „присталица“ и „заостаје“, зависно од тога дали развијају или коче способност ЕУ да брани своје интересе када се ради о одређеним циљевима.
Специјално за Радио Бугарска тему коментарише аутор анализе за Бугарску Марин Лесенски, директор Програма „Европске политике“ на Институту „Отворено друштво“:
„Најважније је да Бугарска већ заузима своје место земље чланице ЕУ и изражава свој став о европским питањима. Са ове тачке гледишта Бугарска је већ фактор приликом доношења одлука у ЕУ. Посебно 2014. г. била је доста тешка на унутарполитичком плану, јер су се смениле 3 владе. Оно што је добро је да Бугарска ипак није сврстана међу оне који „заостају“, него је у већини случајева „присталица“ европских политика – што је свакако позитиван развој у односу на претходне године. Чак је већ и „лидер“ у једној од истраживаних области – у енергетици. Међутим, од Бугарске се очекује да буде активнија када се ради о темама које су од посебног интереса за земљу, као што је „Проширивање ЕУ и земље западног Балкана“. Овде би могла да заузме активнију позицију и да буде управо оно што се од ње тражи - да буде лидер, да води европску спољну политику. То уме мали број земаља ЕУ, чак и када говоримо о великим – мислим на дипломатску тежину, на потенцијал.“
Процена се врши на бази реалних политичких резултата и одређених ресурса, а не будућих намера, прецизира Марин Лесенски. Рецимо, када је реч о показатељу „хуманитарна помоћ и помоћ за развој других земаља“, интересантно је да смо некако навикли да оцењујемо Бугарску као „неразвијену“. Али посматрано са стране, у односу на треће земље и на државе у конфликту, она је „развијена“ земља, од ње се очекује да пружа помоћ, и она заиста пружа такву помоћ земљама које су у много горој ситуацији него што смо ми, наводи експерт. Полазна тачка код процене јесте дали је то од заједничког интереса за ЕУ, а оданде – и од националног интереса:
„Из истраживања постаје јасно да у већини случајева, да не кажем чак у сто одсто случајева, националне позиције земаља ЕУ о разматраним темама су подударне. И посебно када су у питању конфликти у Украјини, на Блиском истоку, у Сирији. Тако да је ова година добра за спољну политику ЕУ, јер постоји подударност интереса. Друго је питање какав је резултат те политике, дали она остварује зацртане циљеве. Нажалост конфликти у Украјини и Сирији се настављају. Ако се вратимо назад у времену, у 1992. годину, сетићемо се да се тада у суседству Бугарске опет одигравао конфликт – рат на просторима бивше Југославије. Знамо колико је дуго потрајао, колико је тешко решен и колико смо дуго трпели негативне последице. Бугарска је претрпела економске штете, било је и политичких последица, а и дан данас постоје нека нерешена питања. То треба да нам буде поука да се мора реаговати благовремено и јединствено.“
Према бугарском министру спољних послова Данијелу Митову, током 2014. године изазови са којима се суочава ЕУ су постали бројнији и компликованији: „Уместо са хладним ратом, Европа је суочена са бројним врућим конфликтима“. Како је кренула нова 2015. година?
„Веома забрињавајуће. Унутрашња опасност од тероризма у Европи је ескалирала након атентата у Паризу. Међутим, то је повезано са спољним за ЕУ конфликтом са Исламском државом. У Украјини такође посматрамо ескалацију конфликта. Тако да је 2015. година веома тешка, јер ће суочити Европу са бројним изазовима.“
Превела: Катарина Манолова
Врховни управни суд поништио је као незакониту одлуку Централне изборне комисије да одбије да региструје коалицију „ДПС – Нови почетак“ – једне од две фракције ДПС-а, за учешће на ванредним парламентарним изборима 27. октобра. Тиме је суд коалицији „ДПС..
Лидер ГЕРБ-а Бојко Борисов саопштио је да пружа руку партијама из спојке („Настављамо промену – Демократска Бугарска“ / НП-ДБ) како би се потражио модел управљања након избора, пренео је репортер БНР-а у Парламенту Данијел Инков. Борисов је нагласио да..
В.д. председника БСП Атанас Зафиров повукао је документа, која су јуче присталице бившег лидера Корнелије Нинове, које су искључене из партије, поднеле ЦИК за самостално учешће на ванредним парламентарним изборима 27. октобра. „Овде смо да бисмо..
В.д. председника БСП Атанас Зафиров повукао је документа, која су јуче присталице бившег лидера Корнелије Нинове, које су искључене из партије, поднеле ЦИК..
Лидер ГЕРБ-а Бојко Борисов саопштио је да пружа руку партијама из спојке („Настављамо промену – Демократска Бугарска“ / НП-ДБ) како би се потражио модел..
Врховни управни суд поништио је као незакониту одлуку Централне изборне комисије да одбије да региструје коалицију „ДПС – Нови почетак“ – једне од две..