Бугарско кисело млеко је познато широм света, али мало ко зна бар нешто о проналазачу лактобацилуса булгарикуса – најкорисније за људско здравље бактерије. 1905. др Стамен Григоров описује кисели млечни микроорганизам који провоцира ферментацију млека. Рођен на селу као девето дете у породици са дванаест деце – ко би замислио да ће се дечко из села Студен извор наћи у Монпељеу, где ће завршити блиставо природне науке? Уз подршку родољубивих Бугара он је затим студирао медицину у Женеви. Тамо је његове способности приметио чувени бактериолог проф. Леон Масол. Управо он му је поручио да истражи флору бугарског киселог млека. У то доба нобеловац проф. Иља Мечников је изучавао узроке старења људског организма и дуговечност у Европи. И дошао је до неочекиваних закључака – испоставило се да у Бугарској има највише стогодишњака. На жалост, данас је наша земља изгубила то своје прво место. И можда је један од разлога квалитет савременог киселог млека?
Многи произвођачи сада користе јефтиније састојке нижег квалитета за кисељење - каже Јулија Григорова, унука научника и председница фондације која носи име Стамена Григорова. - Последњих година велике компаније, међутим, поклањају више пажње производима и нуде муштерији добро кисело млеко. Свакако, његов укус је различитији од некадашњег, јер они настоје да му је трговачки изглед привлачнији, да траје дуже и да има одређени степен густоће. Док спремљено код куће кисело млеко није толико густо, али управо оно има одлично деловање на микрофлору организма. Што се тиче дуговечности, узрок није само у смањеној конзумацији правог киселог млека. Тако да није случајно да много Бугара после одласка у пензију одлази да живи на село где је и ваздух другачији.
У иностранству све више вреднују тзв. еколошке хране, а бугарско кисело млеко је можда наша најчистија намирница. Али и овде наилазимо на пуно тешкоћа, сматра Јулија Григорова:
У овој области нам предстоји пуно посла. На жалост, много добрих бугарских научника је отишло да ради у стране лабораторије. Они су успешни у Јапану и Кини, који већ заузимају озбиљно место на тржишту млека, а да и не говоримо о бившим совјетским републикама. Уопште у светским размерама интересовање за еколошке хране расте из дана у дан, али у том погледу ми још увек не користимо у довољној мери квалитете нашег киселог млека. Показало се да страни научници понекад знају више о њему од својих бугарских колега.
И још једна занимљива појединост из биографије др Григорова – стицајем околности он није успео да званично постане „отац“ вакцине против туберкулозе, тако да су у историји остала само имена Француза Калмета и Герена.
Пре свог повратка у Бугарску др Григоров је започео са истраживањем туберкулозних ћелија и наставио их као главни лекар болнице у Трну - прича Јулија Григорова. - 1906., три месеца пре проналаска двојице Француза, он је створио вакцину, али у оно доба у Бугарској није било установе која би могла да га подржи и да му изда одговарајући патент. Шта више, високи домаћи стручњаци у области медицине су ниподаштавали његов рад и одличне резултате. Због тога он је отпутовао у Милано у покушају да добије лиценцу за своју вакцину. Занимљиво је и то да она није била само за профилаксу, него и за лечење те болести. Данас научници користе управо његове закључке у својим елаборатима.
Сто десета годишњица од научног открића др Стамена Григорова обележена је научном конференцијом у Софији и празником киселог млека у Трну. Мештани су поносно нудили гостима домаће спремљени млеко и сир, такмичили се на конкурсу за најбоље јело са овим производима, а деца су учествовала у квизу са питањима о животу и раду истакнутог нашег научника. Према председници општине Трн Станислави Алексијевој, град ће у будуће развијати претежно еколошки туризам:
Покушаћемо да у музеју у селу Студени извор приређујемо демонстрације киселења млека и то у комбинацији са сеоским туризмом. А уз помоћ мештана који гају стоку организоваћемо маршруту која ће пратити пут спремања киселог млека – од мужења па све до коначног производа.
Превод: Александра Ливен
Софијски универзитет „Св. Климент Охридски“ дочекаће више од 300 научника из целог света на традиционалној међународној конференцији Европског удружења за библијска истраживања. Организатори форума, који ће се одржати од 15. до 18. јула, припремили..
„Сваки епископ, био он епископ, архијеписком, митрополит или патријарх, добио је на хиротонији једнаку благодат. Једнаки су благодатни дарови архијереја. Разликују се по служби својој, али је у Симболу вере речено: „Верујем у једну свету, саборну и..
Бугарска је на последњем месту у ЕУ по броју свештеника – 12 на 100.000 становника. У земљи има преко 8.000 цркава и манастира, односно 10 пута више од духовника, показују подаци пописа становништва Бугарске спроведеног 2021. године. 51,4%,..