Да ли је лако бити фармер у Бугарској? Уз мало више упорности и маште није немогуће превазићи све препреке са којима се на свом путу неминовно сусреће сваки наш средњи привредник. А ако он успе да заштити пројекат који ће бити финансиран у оквиру неког програма, могао би чак да оствари скромну добит. Такав је случај Росице и Ивана Данчевих из села Добродана, у околини града Тројана, који су власници прве сертификоване органске млечне фарме код нас.
Данчеви узгајају 110 млечних крава, а млеко продају локалним млекарама. Породица поседује и пољопривредно земљиште – ливаде и пасишта, као и обрадиво земљиште на којем узгаја сточне културе. Међутим, да би успешно развијали свој бизнис у тешким економски условима Росица и Иван рачунају не само на своју предузетљивост, већ и на урођени оптимизам. Пре извесног времена два њихова пројекта набавке модерне опреме одобрена су за финансирање. Тако је фарма добила косилице, приколице, мешалице и др. „На самом почетку се финансирање из европских фондова споро и тешко одвијало, али у последње време, можда већ због стеченог искуства, препрека је све мање“– каже Иван.
У оквиру последњег пројекта који се финансира европским новцем фарма је добила нову опрему. Реч је о инсталацији за загревање воде која користи топлотну енергију која се ослобађа у процесу хлађења млека у комбинацији са соларном енергијом и еколошким пелетима. Систем су разрадили Бугарски научници, а исти смањује трошкове за електричну енергију која се користи на фарми. Пројекат се реализује уз помоћ највеће норвешке невладине организације Norges Vel, као и уз финансијску подршку Норвешког финансијског механизма „Иновације за зелену индустрију.” „Ово је једна од три пилот фарми у земљи које располажу новом иновативном инсталацијом” – изјавила је за Радио Бугарску Јорун Тонесен из НВО Norges Vel и додала:„У сектору прераде млека услови рада и хигијена су од великог значаја. Фарме користе огромне количине топле воде, али с обзиром на високу цену струје код вас, дошли смо до закључка да би било добро користити обновљиве изворе енергије. И управо то смо доказали у овој фарми. У њој се користи 400-500 литара топле воде дневно.”
Пре извесног времена Иван и Росица су сазнали да постоји горепоменута иницијатива норвешке владе у циљу пружања подршке зеленој индустрији. Решили су да конкуришу, а на њихову велику срећу њихов пројекат је одобрен. Део новца за куповину инсталације дала је породица Данчеви:„Заједничка инвестиција је вредна око 22 хиљаде лева /око 11.000 евра/, а исплатиће нам се за 10 година. Живи били и радили до тада! Заиста она нуди велику удобност - каже Иван.- Уграђени су сензори, температура воде се одржава на 72 степена, да би системи радили. Све је модерно. Годишње производимо 530-550 хиљада литара млека. То није много за 110 крава, али начин њиховог узгајања намеће нека ограничења јер морамо покрити захтеве за органску производњу. Не користимо ГМО и сојине производе. Све је скупо, јер се производи на примитиван начин. Не користимо хербициде и пестициде. Биљке се тешко одржавају, посебно кукуруз – окопавамо га 5 пута. Стога нам је и род мањи, а цена коштања производа – већа. Цена млека се повећава у млекари, а затим је и трговци повећавају и то за 35%-40 %. Таква је пракса, а нико је не контролише.“
„Сточари у Бугарској масовно одустају од узгоја стоке јер због ниске откупне цене млека тешко успевају да покрију трошкове и да остваре добит, жали се Иван и закључује – испада да су код нас сви захтеви европски, док је подршка од државе чисто бугарска! “
Превод: Албена Џерманова
Фотографије: Венета Николова
Здраво, драги пријатељи! С радошћу јављамо да нам је након појаве нових QSL-картца БНР стигла лавина писама. Само у јулу њих је скоро 400! Најактивнији су били посетиоци нашег сајта и слушаоци радио-програма из Немачке и Индије...
Извођачи класичног индијског плеса упознаће данас, од 20.30 часова на отвореној сцени „Пуж“ у Морском врту, госте и становнике Бургаса с индијском културом. Ово је саопштила Општина Бургас. Програм Rasa-Nishpatti представља бхаратанатјам – врсту..
Бугарска антарктичка база је основана 1988. године, а указом председника Жеља Желева је од 1993. године названа по имену Светог Климента Охридског. Отада до данас, у бази која се налази на острву Ливингстон бугарски поларни истраживачи спроводе бројне..
Болести циркулаторног система су главни фактор смртности у Бугарској. Друга група узрока су онколошка обољења, а након њих следе респираторна обољења...
Крајем октобра, по други пут у овој години, одржаће се избори за народне посланике. Од почетка 2021. године до сада ово су шести по реду ванредни..