Пре девет година Стефан Спасов је са својим рођацима створио плантажу пиринског чаја. Она се налази у југозападној Бугарској, сасвим близу природног ареала ове врсте у Пирин планини, у околини села Новог Леског, у подножју врха Свети дух, на око 1.200 м надморске висине. Биљка је балкански ендемит, а има још неколико назива везаних за регион у којем успева: мурсалски чај – по имену места Мурсалица у Родопима, алиботушки чај – по имену места Алиботуш у јужном делу Пирин планине, шарпланински чај – по имену Шар планине у Македонији и планински чај – који успева у планини Грамос у Албанији.
Након продубљених истраживања у Бугарској и иностранству је утврђено да је структура ове биљке јединствена и садржи 19 микроелемената од првостепеног значаја за људски организам као што су: селен, цинк, бакар и биолошки активне супстанце које помажу у одржавању доброг здравља (флавоноиди, терпеноиди, етерично уље итд.). Управо због тога су се Стефан и његова породица латили производње и промовисања овог чаја:
Он успева на 1.200-2.000 м надморске висине. Његова структура у многоме подсећа на ону рунолиста. Биљка је веома отпорна на промене температурних амплитуда. Чај је моћни имуностимуланс који јача организам и помаже у борби против вируса и бактерија. Лабораторијска истраживања показују да пирински чај успорава старење ћелија, даје им енергију, побољшава памћење и физичку активност, помаже код обољења јетре, а благотворно делује и на уринарни и дисајни систем. У Пиринском крају се он одавно користи против астме, бронхитиса и кашља. Већ неколико година заредом достављамо узорке лабораторији у Немачкој која ради за једну од највећих фармацеустких компанија која има и велики број производа на бази биљака. И тамо је констатовано да је пирински чај моћни антиоксиданс који спречава стварање канцерогених ћелија и побољшава памћење.Тренутно постоје одобрени патенти за његову примену у фармацеутској индустрији у облику тинктуре.
Пирински чај се користи и као противупално средство и средство за стимулисање варења, а популаран је и као афродизијак. Помаже код бубрежних обољења, стимулише енергетски метаболизам, а препоручује се и код проблема са мокраћним и полним системом. Данас се плантажа Стефана простире на површини од 0,8 хектара. Он каже да само сађење биљке захтева много рада јер се све ради ручно пошто терен не дозвољава коришћење машина. По њему, међутим, рад се исплати јер је у питању традиционални бугарски производ који ће освојити светска тржишта. Ускоро предстоји пласман чаја и на тржиште Немачке, а Стефан и људи који раде са њим се надају да ће се он претворити у један од традиционалних производа на трпези Немаца. У току су преговори и са Јапаном.
Министарство пољопривреде је са једним ланцем продавница у Немачкој договорило одржавање „Недеље бугарских производа”. Стефан се нада да ће и њихов производ бити заступљен на „бугарском штанду” у тим продавницама.
Чај са плантаже је сертификован органски производ што значи да се у његовом узгоју не користе вештачка ђубрива и опасне хемикалије. Редовно се узимају узорци биљака и земље.
Ево и како се прави одвар од пиринског чаја: Три-четири стручка прелити литром воде. Оставити да прокључа, а затим да стоји 15 минута и процедити.
Превод: Албена Џерманова
Слике је уступио Стефан СпасовХоланђанка Естер Вилемс наставља да привлачи људе из различитих градова и националности у свој Клуб бугарских народних игара "Зора", који је основан у Хагу 2017. године. Тада се у њега уписало 13 људи, а данас клуб има 50 чланова. Сезону 2023-2024..
У неким од врућих летњих дана чланови невладиног еколошког удружења "Гринпис" обилазе земљу да би показали колико је вруће у урбаној средини. Помоћу термалне камере они су утврдили да температура ваздуха око зграда у неким местима попут Пловдива..
Фестивал "48 сати Варуша-Југ " се одржава од 16. до 18. августа у Великом Трнову. Он представља могућности за одржавање културних, спортских, образовних догађаја и породичне активности, као и за везу са природом у једној од најстаријих четврти..
Турска и Грчка очекују бољи род маслине него лани Род маслине у Турској ће ове године бити рекордан. Овогодишње обилно цветање..
Бугарски пензионери живе у условима који им не дозвољавају да уживају у својим позним годинама, за разлику од њихових вршњака у развијенијим земљама,..
Александар Георгијев имао је свега 14 година када је учествовао на првом Међународном омладинском бијеналу „Бугарски трагови у свету – кистом, камером и..