Ове године обележавамо 80 година од оснивања „Бистришке четворке“ – првог оркестра народне музике у Бугарској. Током свих тих деценија Дејан Матеин, Јордан Белкин, Ангел Кривински и Стојан Рангелов изводили су традиционалне народне игре, мелодије и песме пред домаћом и страном публиком. Они су такође једни од првих инструменталиста који су уживо свирали пред микрофоном БНР, а њихова извођења су била неизоставни део програма нашег медија у првим годинама његовог постојања.
Свако од чланова малог бистришког оркестра има своју занимљиву животну причу. Дејан Матеин је своју прву тамбуру сам направио. Временом је научио да свира и флигорну, виолину и тапан. Тамбураш је активно учествовао у оснивању „Бистришке четворке“ и иницијатор је свих наступа ове славне формације. Ангел Кривински се претежно бавио пољопривредом, а још у детињству је почео свирати на гајдама које су до краја његовог живота остале његов верни пријатељ. Учествовао је у свим турнејама састава по земљи и иностранству. Тај тихи и скромни човек био је на сцени прави виртуоз. Знао је напамет цео репертоар групе сачињен од преко 300 образаца народних плесова, мелодија и песама. Кларинетисти Стојану Рангелову дуго времена није полазило за руком да оствари свој сан да свира због мањка финансијских средстава. Први кларинет је купио уз помоћ својих рођака. Музичар је првобитно попунио место кларинетисте у групи, а касније је почео свирати и на кавалу. Стојана Рангелова савременици описују као изузетно скромног човека вредног поштовања. Током деценија он је ишколовао многе младе извођаче народне музике. Четврти члан „Бистришке четворке“ – ћеманџија Јордан Белкин је готово до краја живота радио као кројач. Био је артистичан и шармантан и савршено владао уметношћу свирања на ћеманету. Јордан Белкин је на концертима групе наступао као певач и плесач. Године 1960. се тешко разболео и његова смрт три године касније обележила је крај постојања чувеног квартета.
Сви музичари групе „Бистришка четворка“ имају изузетне заслуге за развој бугарског фолклора и извођачке уметности. Дејан Матеин је заједно са Филипом Кутевим, композитором и диригентом и Иваном Кавалџијевим, музичарем и руководиоцем певачких ансамбала један од оснивача државног ансамбла народних песама и игара „Филип Кутев“. „Бистришка четворка“ је радила са хорском капелом „Светослав Обретенов“ и трупом Народног позоришта „Иван Вазов“ у Софији. Група је са првим бугарским кореографом Борисом Цоневим, руководиоцем првог плесног ансамбла „Българска китка“ („Бугарски букет“) остварила бројне концерте у земљи и иностранству. Учествовала је и у балетској представи „Под нашим небом“ на музику Христа Манолова. Четворица виртуозна музичара су оснивачи фолклорног састава читалишта „Свети Цар Борис I – 1909. г.“ у селу Бистрица.
Превод: Марина Бекријева
Један од симбола Бугарске је мартеница за коју се верује да највљује пролеће и тера таму. Сваког првог марта, чак и када су далеко од отаџбине, Бугари својим рођацима и пријатељима дарују упредене беле и црвене нити, упућујући им жеље за здравље и..
Дан након Светог Трифуна, празника виноградара и винара, чланови аматерског фолклорног ансамбла из локалног читалишта у дрјановском селу Гостилица реконструисаће народни обичај познат као „јалова понуда“. Ради се о празнику који обилује елементима спектакла..
Да је традиција гајења винове лозе и производње вина на подручју данашње Бугарске вишевековна потврђују не само квалитетна домаћа вина, већ и празници у част бога Диониса, као и дан Светог Трифуна, у народу познатог и под именом Трифун..
XIV Светско првенство у фолклору "World folk 2024" одржаће се 29. и 30. августа у Несебру и црноморским летовалиштима Сунчев брег и Свети Влас...