Прошле године, ступањем на снагу Споразума о пријатељству, добросуседским односима и сарадњи између Бугарске и Северне Македоније, две суседне балканске земље су гурнуле у страну неке од историјских спорова и сумња, а створиле су претпоставке за нов подстрек економској сарадњи. Према подацима Националног завода за статистику, тренутно укупни обим робне размене између Бугарске и Северне Македоније износи око 700 млн евра годишње, а циљ је да се достигне 1 млрд евра.
Снажан подстрек интензивирању сарадње дала је прва седница Међувладине бугарско-македонске комисије за трговинско-економску сарадњу која се одржала прошле недеље у Скопљу. С бугарске стране је седницом председавао министар саобраћаја, информационих технологија и веза Росен Жељасков. На челу делегације Северне Македоније био је министар економије Крешник Бектеши, али су у разговорима учествовали и други министри, у зависности од разматраних тема. Током дводневног заседања Комисије посебна пажња је посвећена саобраћајној инфраструктури и везама између две земље јер је данас, парадоксално, да две суседне европске земље не буду ваздушно и железнички повезане. Поготово када је реч о два веома блиска народа који деле заједничку историју и једну веру – православље. Бугарска је земља чланица НАТО и ЕУ, а Северна Македонија, која је по броју становника три пута мања од Бугарске, улаже велике напоре како би је примили у чланство поменуте организације. Дакле, оне имају далеко више заједничких ствари него проблема који их раздвајају а сви историјски и савремени политички, културни и економски услови за продубљивање веза две земље су већ остварени.
Једна од главних тема дводневног заседања у Скопљу била је железничка веза између две земље у контексту паневропског саобраћајног коридора №8, који треба да повеже бугарску црноморску обалу с италијанском обалом Јадранског мора преко Северне Македоније и Албаније. Успостављање ове везе је од посебног економског значаја за све земље учеснице на пројекту, посебно у контексту европских перспектива Албаније и Северне Македоније. У току преговора у Скопљу постало је јасно да ће директна железничка линија између две престонице бити уведена негде око 2025. године а очекује се да она буде брза. Софија рачуна да ће јој ЕУ обезбедити финансирање у износу од 400 млн евра, а Скопље је спремно да уложи сличан износ. Путовање од Софије до Скопља ће трајати око сат времена, обећао је бугарски ресорни министар. Биће отворене сезонске авио-линије између Софије и Скопља, Варне и Охрида, с индицијом да касније постану редовне линије.
Две суседне земље су заинтересоване и за повезивање својих гасних система. Ова тема је веома важна за Бугарску с обзиром на то да она улаже велике напоре како би диверзификовала изворе и руте испорука и изградила међународно гасно чвориште на обали Црног мора које ће снабдевати гасом све земље централне и источне Европе. Исто тако није искључено да Северна Македонија учествује у изградњи друге нуклеарне централе у Белену. Добра вест за бројне македонске и бугарске туристе је да ће ускоро цене роминг услуга бити знатно смањене, а до 2022. године оне неће премашивати цене мобилних услуга у свакој од земаља. Мешовита бугарско-македонска комисија је размотрила и друге сфере економске сарадње од узајамног интереса а очекује се да ће наредних месеци бити потписани одговарајући двострани споразуми и уговори. У априлу ће бити одржана заједничка седница влада Бугарске и Северне Македоније на којој ће бити донете конкретне мере за продубљивање билатералне сарадње. А само дан након што је завршено заседање Комисије у Скопљу, Електропривреде Бугарске, Северне Македоније и Албаније потписале су Меморандум о сарадњи и узајамној помоћи.
Превод: Ајтјан Делихјусеинова
Бугарска је узела нови спољни дуг од 3 милијарде евра и 1,5 милијарди америчких долара, саопштило је Министарство финансија. Троструко издавање бугарских обвезница изазвало је огромно интересовање међу инвеститорима, што је омогућило постизање..
Извоз воћа је у периоду јануар – мај 2024. године порастао за 5,2%, док је извоз бугарског поврћа у истом периоду смањен за 14,1% у односу на 2023. г, показују подаци Министарства пољопривреде. У првих пет месеци године извезено је 4.100 т лубеница..
Оживљавање руралних подручја је важан компонент у борби против климатских промена. Једна од најефикаснијих стратегија за то је подстицање развоја одрживе пољопривреде. Ово је изјавила заменик министра пољопривреде Лозана Василева на отварању..
Бугарска је узела нови спољни дуг од 3 милијарде евра и 1,5 милијарди америчких долара, саопштило је Министарство финансија. Троструко издавање бугарских..
Сајам „Пољопривреда и све за њу“ одржава се 32. годину заредом у организацији Добричког сајмишта у данима између 28. и 31. августа. На сајму ће учешће..
Извоз воћа је у периоду јануар – мај 2024. године порастао за 5,2%, док је извоз бугарског поврћа у истом периоду смањен за 14,1% у односу на 2023. г,..