Ове године се навршава 760 година од стварања чувених предренесансних фресака у Бојанској цркви и 40 година од њеног стављања на Унескову листу светске културне баштине. Тим поводом Национални историјски музеј и његова филијала - Бојанска црква организују међународну конференцију посвећену том амблематском споменику културе. Црква Светог Николе и Светог Пантелејмона у Бојани обновљена је и осликана 1259. г. донацијом овдашњег управника области Средеца (данашње Софије) севастократора Калојана и његове супруге Десиславе.
Који су фрескописци – то је и данас загонетка, али има доста хипотеза. Зато за ауторе генијалних мурала користимо збирни појам „Бојански мајстор”. Зидне слике из 1259. г. – укупно 240 ликова, представљају ремек-дела византијске и бугарске фрескописне школе из оног времена. Оне садрже низ иновативних елемената. Посебно импресиван је портрет средњовековне Бугарке Десиславе, који није насликан према црквеним канонима.
Судбину цркве Светих апостола Петра и Павла, као и један 90-годишњи људски живот, карактеришу успони и падови, страдања, али на крају и искупљење. Ово је можда једна од најмање познатих цркава у Софији и уједно једина подигнута у част двојице..
У осму недељу после Васкрсења Христовог славимо један од најважнијих празника за хришћанство – Педесетницу. На тај дан је Дух Свети, треће лице Свете Тројице, сишао на земљу и спустио на 12 апостола, који су се заједно са Пресветом Богородицом у..
Сваке године у суботу која пада уочи великог хришћанског празника Духови, Црква обележава друге по реду Задушнице у години, у народу познате као „Черешове“ („Трешњине“ – на бугарском череша је трешња) задушнице због тога што се увек поклапају са сезоном..