Терен у близини центра града (на територији рејона Лозенец), спасен је инвестиционих намера за градњу објеката после 2001. године када су археолози Константин Шалганов и Марио Иванов из Регионалног историјског музеја у престоници обновили археолошка истраживања.
Лозенско брдо је у другој половини IV века било насељено, а на основу пронађених предмета стручњаци претпостављају да је реч о приградском имању грађанина из Сердике на високом положају. У његовим пределима је и мало познати касноантички маузолеј у Софији, који је вероватно у подножју брда подигнут за чланове познате римске фамилије. Маузолеј сличан њему пронађен је у италијанском граду Равени, али је он мањи од софијског. У фокусу античког објекта у бугарској престоници је зграда која је једна од највећих те врсте у Римском царству. Највреднији предмет који је пронађен приликом истраживања јесте ваза Дијатрета из друге половине ІV века, која је приказана у Регионалном историјском музеју у Софији. Пронађено је преко 160 новчића, као и златна копча, наруквица, чешаљ и др. предмети везани за живот познате фамилије.
Пројекат изградње археолошког парка предвиђа и изградњу информативног павиљона за посетиоце.
Судбину цркве Светих апостола Петра и Павла, као и један 90-годишњи људски живот, карактеришу успони и падови, страдања, али на крају и искупљење. Ово је можда једна од најмање познатих цркава у Софији и уједно једина подигнута у част двојице..
У осму недељу после Васкрсења Христовог славимо један од најважнијих празника за хришћанство – Педесетницу. На тај дан је Дух Свети, треће лице Свете Тројице, сишао на земљу и спустио на 12 апостола, који су се заједно са Пресветом Богородицом у..
Сваке године у суботу која пада уочи великог хришћанског празника Духови, Црква обележава друге по реду Задушнице у години, у народу познате као „Черешове“ („Трешњине“ – на бугарском череша је трешња) задушнице због тога што се увек поклапају са сезоном..