Што се више прича о евру, код нас као да код људи све више расте страх да би јединствена европска валута могла довести до још већих поскупљења у продавницама. Како би се додатно расветлила она питања и чињенице у вези са увођењем евра која највише забрињавају Бугаре, један од највећих синдиката у нашој земљи, Конфедерација независних синдиката Бугарске /КНСБ/, позвао је стручњаке на дебату и заложио се за то да држава већ приликом уласка у еврозону развије посебан механизам за транспарентност и јасноћу одређивања цена.
Уконтексту тренутне високе инфлације и великог заостајања наше земље у погледу прихода, упитно је да ли смо довољно спремни за увођење евра и да ли треба да сачекамо да наша економија постане конкурентна економијама других држава чланица. Страх од губитка монетарног суверенитета земље и носталгија за бугарским левом изазивају оштар отпор против увођења европске валуте.
„Нема апсолутно никаквог разлога да верујемо да увођење евра може довести до бржег раста економије, раста прихода“, каже Георги Вулџев из Стручног клуба за економска и политичка питања, који је учествовао у дебати коју је КНСБ организовао у Софији:
„Постоји доста опречних података по том питању, примери земаља чији је економски развој успорен након уласка у еврозону. А има и других ван еврозоне које се развијају брзим темпом. У исто време, велики проблем еврозоне представља задуженост. Ова комбинација ниске продуктивности и ниског раста у еврозони је веома опасна, и ако овај проблем не буде решен, највероватније ће довести до још једне дужничке кризе у еврозони, и то неће бити криза мале економије каква је грчка, већ велике економије попут италијанске, на пример. И ова криза ће практично довести до општег осиромашења да би се спасиле ове старије економије. То представља велики ризик који еврозона треба да отклони пре него што ми уопште и помислимо да се придружимо. Немамо никакве користи од придруживања 2024. године с обзиром на то да проблем наставља да се погоршава. Треба да сачекамо 2043. годину да видимо како ће се еврозона развијати у том периоду. Ако се она реформише и реши све проблеме које сам поменуо, онда ће дебата изгледати сасвим другачије“, истиче аналитичар, заступајући тезу да Бугарска треба да сачека.
Економисти из КНСБ-а су подсетили да су показатељи земаља које су пре нас увеле евро слични економији Бугарске у овом тренутку. „Наша земља већ је чланица валутног механизма ERM-2, већ је чланица Европског банкарског механизма и банкарске уније, предузели смо довољно корака и ова дебата за и против евра је закаснила“, каже Добрин Иванов, директор Асоцијације индустријског капитала у Бугарској:
„За организације бугарских послодаваца категорично приоритет број један представља убрзано спровођење свих реформи и предузимање неопходних мера за приступање Бугарске еврозони следеће године. Бугарски бизнис је информисан, а у еврозону је ионако ушао много пре званичног приступања, јер се трансакције договарају у еврима, 75% бугарског извоза је оријентисано на земље еврозоне, генерално, бугарски пословни партнери углавном се налазе у еврозони. Желимо с њима да послујемо у истој валутној јединици.”
Превод: Свјетлана Шатрић
Фотографие: Pixabay
У периоду јануар – април 2024. г.Бугарска је највише сира и скуте извезла у Грчку – 882 т, што је за 48,6% мање него прошле године, Велику Британију – 871 т, што је раст од 22,1% и САД – 844 т, или за 22,1% више. То су показали подаци које је објавило..
Тромесечни просечни приходи по члану домаћинства у другом кварталу 2024. године износе 1.644, 32 евра, што је за 20,5% више у односу на исти период 2023. године, показују подаци Националног завода за статистику. Истовремено, тромесечни просечни..
Пољопривредно земљиште у Бугарској је последњих 7 година поскупело за 108,7%, показују подаци Националног завода за статистику. У 2016. години просечна цена 1.000 кв. метара износила је 770 лева (386 евра), а прошле године – 1.607 лева (803 евра)...