1. јуна у Европском парламенту ће Бугарска представити своје археолошко и културно ремек-дело – древни град Перперикон.
Проф. Николај Овчаров већ четврт века истражује ово светилиште. За Радио Бугарску археолог је прецизирао да у Бриселу неће бити представљен само Перперикон, иако ће овај град стар скоро 7.000 година бити у средишту изложбе. Преко 40 фотографија приказује индикативна места из прошлости источног дела Родопа попут Орфејевог светилишта код села Татул, као и касније античке и средњовековне споменике. Изложба је организована на позив посланика Европског парламента из Покрета за права и слободе Искре Михајлове. Акценат изложбе је велика макета античког Перперикона.
Представљање античких знаменитости на подручју источних Родопа није прва иницијатива проф. Овчарова везана за промовисање домаћег културног и историјског наслеђа. Раније је он лансирао идеју да Бугарска и Грчка заједно представе Орфејево наслеђе у Родопима као заједнички туристички производ. За Радио Бугарску је археолог и историчар нагласио да је реч о пројекту који се реализује пре свега на локалном општинском нивоу с обе стране границе.
„Не треба се заваравати, на Балкану се ове ствари тешко остварују. Знате добро о нашем спору са Грцима око Орфеја, који је у ствари беспредметан. Орфеј је трачки херој, који се касније на бази грчке митологије и развоја Александријске школе претворио у једног од основних јунака древне грчке митологије и наравно древне грчке књижевности. Дакле, нема шта да се расправља, ствари су јасне. Видите шта се дешава и са Северном Македонијом. То је Балкан. Тешко ми је замислити да ће се ускоро то десити и на државном нивоу, али ми све радимо на нашем нову, кроз заједничке програме са општинама у северној Грчкој. Наши туристички водичи већ развијају, а и функционишу специјалне туре које укључују објекте на територији Бугарске и на територији Грчке. Имамо веома популарну туристичку туру од Перперикона, која укључује обилазак 9 објеката на подручју Крџалија, а затим стиже до Димотике у северној Грчкој, око 30 км од наше границе. То је јединствен град који су и сами Грци помало заборавили, иако је у једном периоду био престоница Византијског царства. Наши туристи стижу до њега под водством туристичког водича Анастасиоса Гуридиса, нашег пријатеља из Димотике, који је доктор историје и археолог.“
Упркос нејасној финансијској ситуацији у нашој земљи, проф. Овчаров очекује да ће у овој археолошкој сезони бити истраживања Перперикона, бар уз помоћ и финансијску подршку општине Крџали.
„Да бисмо имали туризам, морамо имати обезбеђена финансијска средства за неколико објеката, како би се све урадило према свим правилима. Јер истраживање неког града и његово претварање у објекат културног туризма није посао за један дан, нити за годину дана. На Перперикону се ради већ скоро 25 година, остаје нам још 3-4 године рада, израчунали смо то, да би све било обављено. Са свим овим милионима, предвиђеним европским програмима за конзервацију и рестаурацију, као и за инфраструктуру, Перперикон би до неколико година могао да буде заиста један од бисера не само Балкана, него и светског туризма.“
Превела: Албена Џерманова
Фотографије: perperikon.rim-kardzhali.bg, БГНЕС-архив
Египатски суп враћа се на небо изнад Бугарске након што је био на ивици изумирања, саопштили су из Бугарског друштва за заштиту птица. Стручњаци су пребројали рекордних 35 гнезда египатских супова и утврдили раст од 20% у односу на претходну годину, чиме..
Овогодишње издање конкурса „Приче о киселом млеку“ посвећено је 40-годишњици постојања и рада Бугарске школе „Др Стамен Григоров“ у Женеви. Главна идеја конкурса је да подстакне стваралачки потенцијал родољубиве бугарске деце предшколског и..
Чепеларе је креативно уточиште 10 списатељица из Бугарске, Шпаније, Пољске, Украјине, Белгије, Велике Британије и Србије, јавља БТА. Родопски град је другу годину заредом домаћин резиденције за списатељице „Жене у планини“, коју организује..
Турска и Грчка очекују бољи род маслине него лани Род маслине у Турској ће ове године бити рекордан. Овогодишње обилно цветање..
Бугарски пензионери живе у условима који им не дозвољавају да уживају у својим позним годинама, за разлику од њихових вршњака у развијенијим земљама,..
Александар Георгијев имао је свега 14 година када је учествовао на првом Међународном омладинском бијеналу „Бугарски трагови у свету – кистом, камером и..