Вербалните престрелки, които тази седмица си отправиха Анкара, Виена, Хага и Берлин могат да породят ново напрежение между Турция от една страна и Австрия, Холандия и Германия от друга. Австрийският канцлер Себастиян Курц, холандското правителство и германският външен министър Хайко Маас заявиха, че няма да разрешат водене на предизборна кампания на тяхна територия във връзка с предстоящия вот в Турция.
От години Турция се опитва да инструментализира турската общност в Австрия, Германия и Холандия. Преди миналогодишния референдум за конституционни промени в Турция, разширяващи пълномощията на държавния глава, властите в Германия отмениха предизборни прояви в страната с участието на турски министри. Ердоган сравни тогава тези решения с "нацистки практики" и се стигна до ескалация на напрежението в двустранните отношения.
"Турците, които живеят в чужбина, са важен електорат за всички турски партии, и особено за президента и неговата управляваща партия АКП. След Истанбул и Анкара Германия на практика е третият по големина избирателен район. Избирателната активност по време на изборите през 2015 година и след това на референдума беше около 50%, което не е много, но въпреки това за Ердоган и неговата партия всеки глас е важен", отбеляза Маркус Бернат.
"Ердоган обяви, че ще се появи на предизборен митинг пред 10-12 хиляди души някъде в Европа. Тази седмица повтори заявката си и в момента вървят спекулации къде може да се състои този митинг. Но едно е сигурно - това няма да е нито Германия, нито Австрия, нито пък Холандия. Оставащите опции са Белгия, Франция или пък... България - кой знае? Ако Ердоган се появи в някоя от трите страни Германия, Австрия или Холандия, конфликтът ще е много по-голям и по-сериозен, отколкото миналата година", смята Бернат.
Запитан защо Австрия е толкова чувствителна, когато става дума за Турция, Маркус Бернат отбеляза:
"Австрийските политици страдат от турски синдром. При това от дълги години. Нека се върнем в 2005 година, когато в Брюксел се решаваше дали ЕС да започне преговори за членство с Турция. Тогава Австрия беше категорично против и дълго време блокираше решението. Сега нещата са още по-сложни, защото във Виена коалиционен партньор в правителството е крайната десница. Нещо повече - те не са сами в Европа, защото в Германия десните популисти влязоха в парламента, а в Холандия Герд Вилдерс продължава да има голямо влияние и много поддръжници. Тази политическа обстановка води до известен натиск в отношенията с Турция и управляващите са принудени да заемат ясна позиция. За това австрийският канцлер Курц и германският външен министър Маас толкова категорично заявиха, че няма да допуснат предизборна агитация в своите държави. Освен това събитията в Турция и курсът на управляващата партия АКП от последните години предизвикват сериозни обществени дискусии в Западна Европа и никой управляващ не би искал излишно поляризиране в собствената си страна, където освен това има и голямо турско малцинство."
Електронна поща:
reporter@bnr.bgАдрес:
София, ПК 1040,